Справа № 939/2167/25
УХВАЛА

Іменем України

24 липня 2025 рокуселище Бородянка

Слідчий суддя Бородянського районного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , дистанційно в режимі відеоконференцзв`язку, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Бородянці клопотання т.в.о. заступника начальника ВП начальника СВ відділення ВП № 2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Пісківки Бородянського району Київської області, громадянина України, з професійно-технічною освітою, пенсіонера, неодруженого, який зареєстрований і проживає у АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Т.в.о. заступника начальника ВП начальник СВ відділення ВП № 2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням, мотивуючи його тим, що СВ відділення поліції № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000314 від 23 липня 2025 року, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22 липня 2025 року, близько 21-ї години 40 хвилин, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, у селищі Пісківці Бучанського району Київської області, між ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , які перебували на території домоволодіння по АДРЕСА_2 , на ґрунті раніше неприязних відносин виник конфлікт, під час якого ОСОБА_8 застосував фізичну силу відносно ОСОБА_7 .

У цей час в ОСОБА_4 , який у стані алкогольного сп`яніння зайшов на територію вказаного домоволодіння і став свідком застосування фізичної сили щодо ОСОБА_7 виник кримінально протиправний умисел, спрямований на заподіяння ОСОБА_8 тілесних ушкоджень, реалізуючи який, ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свої дій і бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді спричинення тілесного ушкодження, підійшов до ОСОБА_8 , розвернув його обличчям до себе та наніс декілька ударів правою рукою йому в область голови, внаслідок чого ОСОБА_8 упав на землю і не здійснював будь-яких дій, спрямованих на продовження конфлікту.

Однак, ОСОБА_4 , продовжуючи свої протиправні дії наніс ОСОБА_8 невстановлену кількість ударів ногами в область голови, чим заподіяв потерпілому тілесні ушкодження у вигляді травматичного набряку головного мозку, від яких ОСОБА_8 помер.

22 липня 2025 року, о 22 годині 32 хвилини, ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

23 липня 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, що спричинило смерть потерпілого.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження: - протоколом огляду місця події від 23 липня 2025 року; - протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 від 23 липня 2025 року; - протоколом допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 від 23 липня 2025 року; - протоколом огляду від 23 липня 2025 року; - протоколом огляду кросівок ОСОБА_4 від 23 липня 2025 року; - іншими матеріалами кримінального провадження.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, а тому, знаючи про тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим, ОСОБА_4 , який не має тісних соціальних зв`язків, розлучений, не має на утриманні дітей і батьків похилого віку, може переховуватися від органу досудового розслідування та в подальшому від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, ОСОБА_4 шляхом прохань, залякування, примусу, погроз або застосування насильства може незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, з метою надання ними неправдивих показів щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, оскільки свідки є його знайомими та проживають в одному населеному пункті, а тому можуть піддатися незаконному впливу з боку підозрюваного, що в подальшому призведе до спотворення їх показів, які вони даватимуть під час досудового розслідування і судового розгляду даного кримінального провадження, що може призвести до ухилення винуватої особи від кримінальної відповідальності. Також, ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на даний час не виконані всі слідчі дії, спрямовані на отримання і перевірку доказів, а тому ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може вчинити дій, спрямовані на уникнення від кримінальної відповідальності. Тому, враховуючи вказані обставини, на думку начальника СВ відділення ВП № 2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , застосування менш суворого запобіжного заходу, не зможе запобігти вказаним ризикам і забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, у зв`язку з чим є достатні підстави для застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому доводи.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечував і просив застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні вину в інкримінованому йому діянні не визнав, проти задоволення клопотання заперечував.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, перевіривши доводи клопотання, вивчивши надані матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Європейський суд з прав людини одним із критеріїв для визначення наявності обґрунтованої підозри вважає наявність фактів причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, у вчиненні якого її (особу) підозрюють (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства»). Доведеність наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має відповідати стандарту «розумна підозра» (див. Рішення у справі «О`Хара проти Сполученого Королівства»), тобто наявності фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що саме ця особа могла вчинити кримінальне правопорушення (див. Рішення у справі «Фокс, Кемпбел і Харлей проти Сполученого Королівства»). КПК України також зазначає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі і вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення (пункт 1 частини першої статті 178 КПК України).

Хоча наявні на момент вирішення питання про утримання під вартою докази і не повинні бути переконливими настільки, щоб можна було встановити винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, суд повинен оцінити докази, надані сторонами, з точки зору належності, допустимості та достовірності, і відкинути ті з них, що не відповідають цим критеріям.

Прокурором надані докази того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 121 КК України.

Підозра ОСОБА_4 підтверджується наступними доказами: - протоколами огляду місця події від 23 липня 2025 року; - протоколом огляду від 23 липня 2025 року; - протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 23 липня 2025 року; - протоколами допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 від 23 липня 2025 року; - копією лікарського свідоцтва про смерть № 129 від 23 липня 2025 року.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, вважає, що є достатні підстави на даному етапі вважати висунуту ОСОБА_4 підозру обґрунтованою, а надані на підтвердження цього докази вагомими.

Слідчий суддя погоджується із наявністю ризику переховування від органів досудового розслідування і в подальшому від суду, оскільки тяжкість очікуваного покарання за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , який розлучений, не має на утриманні неповнолітніх дітей і батьків похилого віку, тобто не має тісних соціальних зв`язків за місцем проживання, може спонукати його до ухилення від слідства та суду.

Крім того, слідчий суддя вважає, що прокурором доведений ризик того, що ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на даний час не виконані всі слідчі дії, спрямовані на отримання і перевірку доказів, а також незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, з метою надання ними неправдивих показів щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, обставини його вчинення та існування ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та в подальшому від суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому, враховуючи положення п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України та недоцільність застосування більш м`яких запобіжних заходів, клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід задовольнити.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Водночас, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визнавати розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Задовольняючи клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, не визначати підозрюваному ОСОБА_4 розмір застави, оскільки він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке спричинило загибель людини.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. 177, 178, ч. 5 ст. 182, 183, 193, 194, 196, 205, 309, 310 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання т.в.о. заступника начальника ВП начальника СВ відділення ВП № 2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою (в Державній установі «Київський слідчий ізолятор»).

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання ОСОБА_4 з 22-ї години 32 хвилин 22 липня 2025 року.

Ухвала про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою діє до 20 вересня 2025 року (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_13