Дата документу 28.04.2025
Справа № 337/3841/18
Провадження № 1-кп/334/38/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2025 року Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі колегії суддів: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участі секретаря ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Запоріжжі клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ленінського районного суду м. Запоріжжя знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 19.08.2024 обвинувачену ОСОБА_7 оголошено у міжнародний розшук.

На адресу суду надійшло клопотання прокурора про обрання відносно обвинуваченої ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У клопотанні прокурор посилається на те, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, після зміни запобіжного заходу до суду не з`являється, переховується від суду. Після оголошення ОСОБА_7 у розшук вжитими оперативно-розшуковими заходами встановлено, що вона виїхала у лютому - березні 2022 року за межі України, без фіксації факту перетину кордону. Разом з цим, за допомогою можливостей УОТЗ встановлено, що ОСОБА_7 наразі перебуває у м. Гамбург Німеччина, тобто поза межами юрисдикції України. Застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту неможливе тому, що до ОСОБА_7 21.09.2020 було застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із покладанням обов`язку з`являтися за кожною вимогою до суду, однак остання із початку 2022 року не з`являється у судові засідання. 19.08.2024 року ОСОБА_7 оголошено у міжнародний розшук, що відповідно до абз. 7 ц. 4 ст. 183 КПК України унеможливлює застосування застави до останньої. Прокурор просить розглянути клопотання в порядку ч.6 ст. 193 КПК України за відсутності обвинуваченої.

Ухвалою суду від 21.04.2025 судове провадження по даному кримінальному провадженню відновлено для розгляду клопотання прокурора.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку прокурора, який просив клопотання задовольнити, захисника, який просив вирішити клопотання на розсуд суду, суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до частини другої статті 318 Кримінального процесуального кодексу України судовий розгляд здійснюється у судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 335 Кримінального процесуального кодексу України у разі якщо обвинувачений ухилився від явки до суду, суд зупиняє судове провадження щодо такого обвинуваченого до його розшуку і продовжує судове провадження стосовно інших обвинувачених, якщо воно здійснюється щодо декількох осіб. Розшук обвинуваченого, який ухилився від суду, оголошується ухвалою суду, організація виконання якої доручається слідчому та/або прокурору.

Отже, чинним кримінальним процесуальним кодексом передбачені певні процесуальні обов`язки осіб, які перебувають у статусі обвинувачених, зокрема, обов`язок з`являтися до суду, та певні процесуальні наслідки у зв`язку із не явкою до суду без поважних причин.

Приймаючи до уваги те, що обвинувачена ОСОБА_7 , будучи повідомлена про її обов`язкову участь у судовому розгляді, не з`являлася у судові засідання, причини неявки не повідомляла, згаданий вище обов`язок обвинуваченою порушений, у зв`язку із чим ОСОБА_7 було оголошено в розшук.

Вжитими оперативно-розшуковими заходами встановлено, що 04.01.2022 ОСОБА_7 отримала паспорт громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_1 , виданий Запорізьким сектором Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області.

На початку збройної агресії, приблизно у лютому - березні 2022 року, коли прикордонна служба не фіксувала факт перетину кордону, ОСОБА_7 виїхала за межі України без фіксації факту перетину кордону.

За допомогою УОТЗ встановлено, що ОСОБА_7 перебувала у м. Гамбург Німеччина, згідно повідомлення з сектору міжнародного поліцейського співробітництва ОСОБА_7 мешкала за адресою АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 19.08.2024 року обвинувачену ОСОБА_7 оголошено у міжнародний розшук.

При вирішенні клопотання прокурора про обрання стосовно обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, колегія суддів керується таким.

Чинним кримінальним процесуальним законом України передбачено спеціальну процедуру вирішення питання, коли особа, щодо якої ставиться питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оголошена у міжнародний розшук.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Згідно зі ст. 29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як на підставах та у порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує тяжкість злочину, який інкримінується обвинуваченій та покарання, яке загрожує обвинуваченій у разі визнання її винуватою.

Наявність ризику, що обвинувачена переховується від суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), обґрунтовується тим, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину та усвідомлює, що може бути засуджена до покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, тому вчинила дії спрямовані на переховування від суду, чим створила перешкоди щодо розгляду кримінального провадження. Змінивши місце свого проживання, обвинувачена ОСОБА_7 не повідомила про це суд, який розглядає справу, не надала суду відомості щодо можливих засобів зв`язку з нею, що розцінюється судом як переховування від суду.

Суд бере до уваги положення п. 1 ч. 2 ст. 575 КПК України, яким визначено, що до клопотання про видачу особи в Україну, у тому числі, в обов`язковому порядку додається засвідчена копія ухвали слідчого судді або суду про тримання особи під вартою, якщо видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності. Таку ж вимогу закріплено у ІV розділі Інструкції про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції Інтерпол.

З урахуванням обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, оголошення її в міжнародний розшук, суд доходить висновку, що наявні обґрунтовані підстави для обрання обвинуваченій запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Після затримання особи, що оголошена у міжнародний розшук, питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід розглядається судом відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України не пізніше, як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження.

Згідно з ч. 4 ст.197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Керуючись ст. 177, 193, 197, 335, 371-372 КПК України, колегія суддів

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України - задовольнити.

Обрати в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України обвинуваченій ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Роз`яснити, що згідно з положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України після затримання особи, що виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошена у міжнародний розшук, і не пізніше, як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Згідно з положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України зобов`язати компетентних службових осіб після затримання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і не пізніше, як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження звернутися до суду для розгляду питання за участю ОСОБА_7 , її захисника про застосування обраного їй запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Судове провадження зупинити до розшуку обвинуваченої.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3