Провадження №1-кс/522/5039/25
УХВАЛА

29 серпня 2025 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділення ВнП №1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, із середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного в рамках кримінального провадження №0000527 від 27.08.2025 року, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси звернувся слідчий слідчого відділення ВнП №1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 з клопотанням, погодженим прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження за №0000527 від 27.08.2025 рокуу вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, обґрунтовуючи його наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.08.2025 приблизно о 22.48 год., більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебували за адресою: АДРЕСА_2 , де вживали алкогольні напої та спілкувалися на особисті теми.

В подальшому, приблизно о 23:00 год. 26.08.2025, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , та ОСОБА_8 перебуваючи в коридорі на другому поверсі за вищевказаною адресою, продовжували розпивати спиртні напої. Під час розпивання спиртних напоїв та на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 виник словесний конфлікт, в ході якого вони почали ображати один одного нецензурною лайкою. В подальшому, в ході конфлікту у ОСОБА_5 , який перебував в приміщенні коридору, за адресою: АДРЕСА_2 , на грунті раптово виниклих неприязних відносин, виник злочинний умисел на спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_8 .

Приступивши до безпосередньої реалізації свого злочинного умислу, направленого на умисне нанесення тяжких тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , діючи умисно, протиправно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та свідомо припускаючи їх настання, наблизився до ОСОБА_8 та наніс йому множинні удари в область голови та обличчя, тим самим спричинивши потерпілому ОСОБА_8 тяжкі тілесні ушкодження, що спричинили смерть потерпілого.

27 серпня 2025 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, та у цей же день повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.121 КК України, а саме: умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні повністю підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події, в ході якого виявлено та вилучено особисті речі підозрюваного ОСОБА_5 , протоколом огляду місця події, вході якого виявлено та вилучено особисті речі потерпілого ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України та іншими зібраними у провадженні доказами в їх сукупності.

У відповідності з вимогами п.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Вивченням характеристики підозрюваного встановлено, що він є громадянином України, офіційно не працевлаштованим, раніше не судимим, джерела його доходів невідомі. При цьому, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, яким встановлено, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення покарання..

В обґрунтування ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, встановлено, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, показання яких вказують на причетність до вчинення злочину саме ОСОБА_5 , тобто перебуваючи на волі може чинити тиск на свідків, що перешкоджатиме органу досудового розслідування у встановленні істини у провадженні та в повному обсязі всебічному дослідженні всіх доказів.

В обґрунтування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, встановлено, що ОСОБА_5 , може вчиняти інші аналогічні кримінальні правопорушення, оскільки він офіційно не працевлаштований, джерела доходів невідомі, раніше не судимий.

На думку слідчого, інші, менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених чинним Кримінальним процесуальним кодексом і його належної поведінки.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити у повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний та його захисник проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, посилаючись на те, що ризики, наведені в клопотанні, прокурором не доведені.

Розглянувши вищевказане клопотання, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Слідчим суддею встановлено, що СВ ВнП №1 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000527 від 27.08.2025 року.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, тобто умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.

27.08.2025 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку статті 208 КПК України.

27.08.2025 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події, протоколами допиту свідків та іншими зібраними у кримінальному провадженні доказами у їх сукупності.

Отже, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_12 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, що згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених п. 1, п. 3 та п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину;

- тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного злочину.

При цьому слідчий суддя враховує, що ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, органом досудового розслідування доведений та є обґрунтованим.

Так, наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, підтверджується тим, що ОСОБА_12 будучи обізнаним, що йому може бути призначена реальна міра покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду з метою його уникнення.

Крім того, необхідно прийняти до уваги підвищену суспільну небезпеку злочину, у вчиненні якого на цей час підозрюється ОСОБА_12 .

Щодо ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає його також достатньо доведеним стороною обвинувачення, оскільки підозрюваний не має офіційного заробітку, джерела його доходів невідомі.

Ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, також є достатньо обґрунтованим, оскільки кримінальне провадження тільки розпочато і всі свідки ще не встановлені та не допитані.

За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до підозрюваного не запобігатиме наведеним ризикам.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим п. 1, п. 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає за можливе на підставі ч. 4 ст. 183 КПК України у даному випадку розмір застави не визначати.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 83, 154-1, 197, 371-371, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділення ВнП №1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0000527 від 27.08.2025 року, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор» строком на 60 діб в межах строку досудового розслідування, тобто до 25.10.2025 року включно.

Строк дії запобіжного заходу обчислюється з 27.08.2025 року.

Розмір застави не визначати.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1