Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/7600/25
Номер провадження 1-кс/711/1880/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2025 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000192 від 18.05.2023, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 364-1 КК України, про арешт майна ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , поданим в рамках кримінального провадження №0000192 від 18.05.2023, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 364-1 КК України, про арешт майна ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364-1 КК України, вказуючи, що СУ ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування в рамках даного кримінального провадження.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи головою Правління АТ «ЧЕРКАСИГАЗ» в період часу з 01.02.2023 по 22.06.2023, зловживаючи своїми повноваженнями, всупереч інтересам юридичної особи, з метою одержання неправомірної вигоди для себе, діючи в порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності на ринку природного газу та вимог діючого законодавства, умисно не уклав договір із постачальником природного газу, чим не здійснив закупівлю використаних АТ «ЧЕРКАСИГАЗ» обсягів газу у розмірі 10 429 514,10 куб.м., безпідставно, без договірних відносин, несанкціоновано використовуючи EIC код точки обліку 56ZO38A03A1B601T АТ «ЧЕРКАСИГАЗ», створив умови для здійснення відбору природного газу з газотранспортної системи Оператор ГТС, в результаті чого державним інтересам в особі ТОВ «Оператор ГТС України», було спричинено тяжких наслідків на загальну суму 251 173 956,84 грн.

Першопочатковими заходами встановлено, що Управлінням СБ України в Черкаській області отримано інформацію про несанкціонований відбір природного газу посадовими особами АТ «ЧЕРКАСИГАЗ» протягом лютого-березня 2023 року у розмірі 7,8 млн. куб. м. (лютий 4 820 065,04 куб.м., березень 3 003 269,6 куб.м.) вартістю 209,84 млн. грн. (лютий 136 671 667,96 грн. (135 869 790,68 грн. (вартість несанкціонованого відбору), 801 877,28 грн. (вартість несанкціонованого використання потужності газотранспортної системи), березень - 73 165 697,2 грн. (72 664 228,5 грн. (вартість несанкціонованого відбору), 501 468,67 грн. (вартість несанкціонованого використання потужності газотранспортної системи)), в результаті чого державі в особі ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» та ТОВ «Оператор ГТС України» нанесено збитки у вищевказаній сумі.

Зокрема встановлено, що згідно з частиною 1 статті 32 Закону України «Про ринок природного газу» транспортування природного газу здійснюється на підставі та умовах договору транспортування природного газу в порядку, передбаченому кодексом газотранспортної системи (далі - Кодекс ГТС) та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до Постанови НКРЕКП від 16.02.2017 №201 «Про затвердження Ліцензійних умов провадження господарської діяльності на ринку природного газу» затверджено Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з розподілу природного газу, які є обов`язковими для суб`єктів господарювання, незалежно від їх організаційно- правової форми та форми власності, які провадять або мають намір провадити господарську діяльність з розподілу природного газу.

Згідно з п. 2.1 розділу 2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу природного газу, господарська діяльність з розподілу природного газу здійснюється з дотриманням вимог Закону України «Про ринок природного газу», чинних Кодексу газорозподільних систем, інших нормативно-правових актів, державних будівельних норм та нормативних документів у сфері нафтогазового комплексу.

Відповідно до пп. 14 п. 2.2 розділу 2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу природного газу, при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися вимог чинного Кодексу газорозподільних систем.

Договірні відносини між ТОВ «Оператор ГТС України» та замовниками послуг транспортування, зокрема операторами газорозподільної системи (далі - Оператор ГРМ), що на підставі ліцензії здійснюють діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників), врегульовані договором транспортування природного газу в Типовій формі, затвердженій постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 30.09.2015 №2497.

Постановою КМ України від 06.03.2022 №222 затверджено Положення про покладення спеціальних обов`язків на суб`єктів ринку природного газу для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку природного газу (далі - Положення № 222), пунктом 6 якого з 01.06.2022 та протягом дії воєнного стану та протягом шести місяців після його скасування на ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» покладено обов`язок з реалізації природного газу Операторам ГРМ у розмірі нормативних, понад нормованих втрат та виробничо-технологічних витрат, втрат, зумовлених воєнними діями та понесених у зв`язку із запобіганням/врегулюванням гуманітарних кризових ситуацій.

31.01.2023 НКРЕКП прийнято постанову №182, якою внесені зміни до деяких постанов НКРЕКП та запроваджено правове регулювання несанкціонованого відбору природного газу замовниками послуг транспортування.

Так, положеннями Кодексу ГТС (в редакції постанови НКРЕКП від 31 січня 2023 року № 182, яка діє з 01.02.2023) передбачено, що несанкціонований відбір природного газу - відбір природного газу у таких випадках:

- за відсутності споживача в Реєстрі споживачів постачальника будь-якого постачальника протягом розрахункового періоду;

- за відсутності Оператора ГРМ у Реєстрі споживачів постачальника будь-якого постачальника протягом розрахункового періоду, крім випадку закупівлі природного газу відповідно до положення про покладення спеціальних обов`язків на суб`єктів ринку природного газу для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку природного газу.

Відповідно, обсяги відборів природного газу в мережах оператора газорозподільних систем споживачів за їх відсутності в Реєстрі споживачів будь-якого постачальника або після закінчення строку, встановленого законодавством для припинення (обмеження) розподілу природного газу, a також відбору Оператором ГРМ за його відсутності в Реєстрі споживачів будь-якого постачальника, крім випадку закупівлі природного газу відповідно до положення про покладення спеціальних обов`язків на суб`єктів ринку природного газу для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку природного газу, є обсягами несанкціонованого відбору відповідного Оператора ГРМ.

Положеннями пункту 2 частини 2 статті 59 Закону України «Про ринок природного газу» визначено, що до правопорушень на ринку природного газу належить несанкціонований відбір природного газу.

Несанкціонованим відбором природного газу з газотранспортної системи є протиправне заволодіння Оператором ГРМ та/або прямим споживачем газом, який належить оператору газотранспортної системи i знаходиться в газотранспортній системі, шляхом відбору газу з газотранспортної системи без договірних відносин, що підтверджують право власності на газ, який відбирається.

Рішенням ТОВ «ГК «Нафтогаз України» з 07:00 години 09.01.2023 АТ «ЧЕРКАСИГАЗ», припинено постачання природного газу на ВТВ та вилучено з балансуючої групи з реалізації газу в рамках постачання спеціального обов`язку. Фактично АТ «Черкасигаз» протягом січня 2023 року повинно було заключити договір постачання природного газу на ВТВ з новим постачальником, однак питання забезпечення газом Оператора ГРМ АТ «Черкасигаз» на даний час не вирішено, договір з постачальником не укладено.

Таким чином, Оператор ГРМ АТ «Черкасигаз» протягом лютого-листопада 2023 року здійснило несанкціонований відбір природного газу, тим самим протиправно заволоділо природним газом шляхом його відбору з газотранспортної системи без договірних відносин, що підтверджують право власності на газ, який відбирається та без права використання потужності газотранспортної системи.

19.06.2023 НКРЕКП складено Акт №281 на підставі виїзної позапланової перевірки, щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства та ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу природного газу АТ «ЧЕРКАСИГАЗ», яким підтверджено факт несанкціонованого відбору природного газу, що свідчить про порушення ліцензійних умов в частині провадження господарської діяльності з розподілу природного газу з дотримання вимог ЗУ «Про ринок природного газу» на суму 136 671 667,96 грн. (лютий 2023 року).

03.04.2024 проведено позапланову виїзну перевірку НКРЕКП №154 з дотримання АТ «ЧЕРКАСИГАЗ» вимог законодавства та ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу природного газу, яким підтверджено факт несанкціонованого відбору природного газу, що свідчить про порушення ліцензійних умов в частині провадження господарської діяльності з розподілу природного газу з дотримання вимог ЗУ «Про ринок природного газу» на суму 253 087 968,58 грн (з ПДВ) (березень - листопад 2023 року).

Зокрема, в період часу з 01.02.2023 по 30.11.2023 обсяг несанкціонованого відбору газу Оператором ГРМ АТ «Черкасигаз» склав у кількості 17 206 133,81 куб.м. на загальну суму 389 759 636,54 грн., чим державі в особі ТОВ «Оператор ГТС України» нанесено збитки у вищевказаному розмірі.

Таким чином, як вказує слідчий, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364-1 КК України зловживання повноваженнями, тобто умисне, з метою одержання неправомірної вигоди для інших осіб використання всупереч інтересам юридичної особи приватного права службовою особою такої юридичної особи своїх повноважень, що спричинило тяжкі наслідки.

15.08.2025 ОСОБА_5 вручене письмове повідомлення про підозру, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364-1 КК України.

Разом з тим, згідно повідомлення про підозру ОСОБА_5 встановлено, що він будучи головою Правління АТ «ЧЕРКАСИГАЗ», в період часу з 01.02.2023 по 22.06.2023, своїми діями завдав збитків інтересам ТОВ «Оператор ГТС України», на загальну суму 251 173 956,84 грн.

15.08.2025 від представника потерпілого ТОВ «Оператор ГТС України» - ОСОБА_6 , на адресу СУ ГУНП в Черкаській області надійшов цивільний позов до підозрюваного у кримінальному провадженні, щодо заподіяння збитків інтересам Товариства його діями на суму 251 173 956,84 грн. та визнання Товариства цивільним позивачем.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, підозрюваний ОСОБА_5 має у власності нерухоме майно, а саме: машиномісце №133, поверх ІІ, площею 17.3 кв.м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Драгоманова, 1-Н.

Окрім цього в ході проведення обшуку було зафіксовано банківські карткові рахунки, а саме: № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ "ПриватБанк", код ЄДРПОУ №14360570, (МФО 305299), що має юридичну адресу: м. Київ, вул. Грушевського 1д, № НОМЕР_2 , відкритий в ПАТ АБ «Укргазбанк, МФО №320478, має юридичну адресу: м. Київ, вул. Мечнікова 2А, в особистому рюкзаку ОСОБА_5 , на яких можуть знаходитися грошові кошти, тому з метою відшкодування завданої шкоди, на даний час необхідно накласти арешт на грошові кошти в межах суми заподіяної шкоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Враховуючи, те що у даному кримінальному провадженні заявлено цивільний позов ТОВ «Оператор ГТС України», а також враховуючи, що незабезпечення схоронності вищевказаного майна підозрюваного може призвести до його зникнення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, існують підстави для накладення арешту на майно, та розгляду даного клопотання без участі власника майна та його захисника.

На підставі викладеного, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, слідчий за погодженням з прокурором звернувся з даним клопотанням до слідчого судді та просив накласти арешт на нерухоме майно, шляхом заборони розпорядження майном, яке належить підозрюваному ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП № НОМЕР_3 , а саме на:

-машиномісце №133, поверх ІІ, площею 17.3 кв.м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Драгоманова, 1-Н;

-грошові кошти у будь-якій валюті, що знаходяться на банківському картковому рахунку № НОМЕР_1 , відкритий ОСОБА_5 РНОКПП № НОМЕР_3 в АТ КБ "ПриватБанк" код ЄДРПОУ №14360570, (МФО 305299), що має юридичну адресу: м. Київ, вул. Грушевського 1д, в межах суми заподіяної матеріальної шкоди 251 173 956,84 гривень, шляхом заборони розпорядження майном та його використанням, з метою забезпечення відшкодування матеріальної шкоди;

-грошові кошти у будь-якій валюті, що знаходяться на банківському картковому рахунку № НОМЕР_2 , відкритий ОСОБА_5 РНОКПП № НОМЕР_3 в ПАТ АБ «Укргазбанк, , (МФО №320478), має юридичну адресу: м. Київ, вул. Мечнікова 2А, в межах суми заподіяної матеріальної шкоди 251 173 956,84 гривень, шляхом заборони розпорядження майном та його використанням, з метою забезпечення відшкодування матеріальної шкоди.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задоволити з підстав викладених в ньому та доданих до нього документів. Посилаючись на ч. 2 ст. 172 КПК України, просив розглянути дане клопотання без повідомлення власника майна та його представника з метою забезпечення арешту майна. Крім того, просив долучити до матеріалів клопотання скріншоти з сайту ОЛХ щодо вартості схожих машиномісць в м. Києві. Додатково зазначив, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364-1 КК України. Неправомірними діями останній завдав збитків інтересам ТОВ «Оператор ГТС України», на загальну суму 251 173 956,84 грн. 15.08.2025 представником потерпілого подано цивільний позов про відшкодування завданих збитків на зазначену суму. А тому з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, виникла необхідність в накладенні арешту на майно ОСОБА_5 , а саме на машиномісце та грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках.

У судове засідання власник майна підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник не викликалися, оскільки органом досудового розслідування доведена така необхідність для забезпечення накладення арешту на майно, відповідно до вимог ч. 2 ст. 172 КПК України.

Заслухавши прокурора, дослідивши зміст клопотання та матеріали додані до нього, слідчий суддя приходить до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що СУ ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000192, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.05.2023, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 364-1 КК України.

В межах даного клопотання, 15.08.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364-1 КК України - зловживання повноваженнями, тобто умисне, з метою одержання неправомірної вигоди для інших осіб використання всупереч інтересам юридичної особи приватного права службовою особою такої юридичної особи своїх повноважень, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам.

Таким, чином, за версією органу досудового розслідування, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364-1 КК України, яке згідно ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів, за вчинення якого санкцією статті передбачено покарання у виді штрафу від чотирьох тисяч до шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арешт на строк до шести місяців, або позбавлення волі на строк від трьох до шести років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

В судовому засіданні встановлено, що відповідно до висновку судової економічної експертизи № 375/24-23 від 18.10.2024, розмір матеріальної шкоди (збитків), нанесених ТОВ «Оператор ГТС України» за період з 01.02.2023 по 22.06.2023 складає 251 173 956,84 грн.

У даному кримінальному провадженні ТОВ «Оператор ГТС України» заявлено цивільний позов до ОСОБА_5 про відшкодування майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням на суму 251 173 956,84 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Згідно ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Відповідно до ч. 10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових. установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Згідно положень ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №439109658 від 12.08.2025, за підозрюваним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП № НОМЕР_3 , на праві власності зареєстровано нерухоме майно, а саме:

-машиномісце №133, поверх ІІ, площею 17.3 кв.м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Драгоманова, 1-Н.

Серед оголошень розміщених сайті ОЛХ, міститься оголошення щодо продажу паркомісць в підземних паркінгах за ціною 17 000 доларів США та 35 000 доларів США, що за офіційним курсом станом на 20.08.2025 еквівалентно 703 046 грн. та 1 447 449 грн. відповідно.

Таким чином, з долучених до клопотання документів, слідчим суддею встановлено, що розмір завданої шкоди, яка заявлена в цивільному позові прокурора, є обґрунтованим, що підтверджується висновком судової економічної експертизи № 375/24-23 від 18.10.2024, а вартість належного підозрюваному ОСОБА_7 нерухомого майна, на яке просить накласти арешт сторона обвинувачення, не перевищує її розміру.

Слідчий суддя визнає, що матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, та слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, слідчий суддя з метою забезпечення дієвості досудового розслідування, запобігання можливості приховування та зникнення майна, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, вважає наявними підстави для задоволення клопотання щодо накладення арешту на належне підозрюваному ОСОБА_5 нерухоме майно майно.

На думку слідчого судді, в даному випадку обмеження права власності шляхом накладення арешту на нерухоме майно, належне підозрюваному на праві приватної власності цілком відповідатиме принципу співмірності виконання завдань кримінального провадження, оскільки, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки реалізацію права власника майна, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Тож, у даному випадку, саме не накладення арешту на майно, належне підозрюваному на праві приватної власності, може призвести до подальшого його відчуження, що суперечить завданням кримінального провадження та унеможливить забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, винесення обвинувального вироку та задоволення заявленого у даному кримінальному провадженні цивільного позову.

При цьому слідчий суддя зазначає, що критерії розумності та співрозмірності є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді. Будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. Обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є їй пропорційними. Водночас, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

Кримінальне процесуальне законодавство України у частині четвертій статті 173 визначає, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

За таких обставин, враховуючи потреби досудового розслідування та співмірність обмеження права власності, слідчий суддя вважає за доцільне заборонити розпорядження майном, яке на праві власності належить підозрюваному ОСОБА_5 , що буде відповідати не лише меті арешту, а й завданням кримінального провадження, як і досягненню справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположного права на вільне володіння майном. Крім того, таким рішенням суду буде забезпечено дотримання при втручанні у право на вільне володіння майном принципу законності, що свідчить що таке втручання не було свавільним/

При цьому, слідчий суддя враховує і те, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В той же час, слідчий суддя приходить до висновку щодо відсутності підстав для накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на зазначених в клопотанні банківських рахунках відкритих на ім`я ОСОБА_5 в АТ КБ «ПриватБанк» та в ПАТ АБ «Укргазбанк», оскільки ні слідчим в клопотанні, ні прокурором в судовому засіданні не було надано доказів про суму коштів, розміщених на таких рахунках та цільове призначення зазначених рахунків.

Слід зауважити, що згідно долученого до клопотання фотознімку банківських карток, банківська картка № НОМЕР_1 , відкрита в АТ КБ "ПриватБанк", є «Універсальною», тобто згідно до банківських програм є кредитною карткою, на якій розміщено кредитні кошти. Відомостей про наявність на вказаному рахунку особистих коштів підозрюваного ОСОБА_5 слідчому судді не надано.

За таких обставин, слідчий суддя позбавлений можливості встановити співмірність вартості всього майна (нерухомого майна та грошових коштів, розміщених на зазначених у клопотанні банківських рахунках), на яке сторона обвинувачення просить накласти арешт, із розміром шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

З урахуванням викладеного, клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 7, 110, 131, 132, 170-173, 175, 369-372, 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000192 від 18.05.2023, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 364-1 КК України, про арешт майна ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364-1 КК України задовільнити частково.

Накласти арешт у кримінальному провадженні, внесеному 18.05.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000192, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), на майно належне на праві приватної власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП № НОМЕР_3 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364-1 КК України, а саме на:

-машиномісце №133, поверх ІІ, площею 17.3 кв.м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Драгоманова, 1-Н;

Заборонити розпорядження вищевказаним майном до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

В іншій частині вимог клопотання відмовити.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала суду не пізніше наступного дня з дня оголошення надсилається особі, яка не була присутня в судовому засіданні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1