Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/3817/25
номер провадження 1-кс/695/1004/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 вересня 2025 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 та додані до клопотання матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000954 від 22.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшло клопотання заступника керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 та додані до клопотання матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000954 від 22.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України про арешт майна.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 22 серпня 2025 року до Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від громадянки ОСОБА_4 про те, що у період часу з 16 по 20 серпня 2025 року (точна дата та час не встановлені), ОСОБА_5 1992 р.н., військовослужбовець (перебуває в СЗЧ), перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив розпусні дії сексуального характеру щодо її малолітньої онуки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка є його пасербицею, а саме здійснював дотики до її статевих органів, а також демонстрував свій статевий орган та здійснював дії сексуального характеру (мастурбацію) в її присутності.

По даному факту 22.08.2025 розпочато досудове розслідування, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000954, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

З метою повної фіксації слідів вчинення кримінального правопорушення, виявлення та вилучення речових доказів по справі, безпосереднього переслідування осіб причетних до вказаного протиправного діяння, запобігання приховування, знищення речових доказів 22.08.2025 слідчим СВ Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_7 , в період часу з «12» год. «10» хв. по «13» год. «40» хв. проведено огляд домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , а саме за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та її відчима ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В ході проведення якого, виявлено та вилучено наступне:

- на кухні в приміщенні будинку, на кухонному столі, чотири неробочі мобільні телефони: один зеленого кольору марки Redmi, один зелено-чорного кольору марки Texno, один синьо-блакитного кольору марки Redmi, один червоного кольору марки Sigmа, IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , які поміщено до сейф-пакету № SUD 3088681 з відповідними написами та підписами, вилучено до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області;

- у ванній кімнаті в приміщенні будинку, на підлозі, коврик коричневого кольору, який поміщено до сейф-пакету № PSP 4151012 з відповідними написами та підписами, вилучено до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області;

- у ванній кімнаті в приміщенні будинку, на стійці, рушник синього кольору, який поміщено до сейф-пакету № PSP 4151013 з відповідними написами та підписами, вилучено до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області.

Відповідно до постанови слідчого про визнання речових доказів від 22.08.2025 року, вище вказані предмети та речі були визнані речовими доказами по справі.

На теперішній час існує достатня сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вилучені під час огляду речі мають значення для кримінального провадження, так як являються доказом кримінального правопорушення, а також зберегли на собі сліди правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На даному етапі досудового розслідування встановлено, що вищеописані вилучені речі, а саме: чотири неробочі мобільні телефони: один зеленого кольору марки Redmi, один зелено-чорного кольору марки Texno, один синьо-блакитного кольору марки Redmi, один червоного кольору марки Sigmа, IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , які поміщено до сейф-пакету № SUD 3088681 з відповідними написами та підписами, коврик коричневого кольору, який поміщено до сейф-пакету № PSP 4151012 з відповідними написами та підписами, рушник синього кольору, який поміщено до сейф-пакету № PSP 4151013 з відповідними написами та підписами знаходяться у власності ОСОБА_8 .

Днем звернення до слідчого судді з відповідним клопотанням є 25 серпня 2025 року. Однак, сторона обвинувачення була позбавлена можливості реалізувати це процесуальне право у встановлений строк з огляду на об`єктивні обставини, що не залежали від її волі.

Зокрема, 25 серпня 2025 року на території Черкаської області, включно з містом Золотоноша та містом Черкаси, фіксувалися численні повітряні тривоги, що призвели до переривання роботи слідчих підрозділів та органів прокуратури, евакуації працівників, а також тимчасового обмеження доступу до службових приміщень. У зв`язку з цим прокурор був змушений неодноразово переривати процесуальні дії, що унеможливило належне оформлення та подання клопотання про арешт майна.

Крім того, внаслідок перебоїв у роботі електронної системи документообігу, спричинених нестабільною безпековою ситуацією в регіоні, виникли технічні труднощі з реєстрацією та передачею документів до суду.

Крім того, Черкаська спеціалізована прокуратура у сфері оборони Центрального регіону є діючим органом прокуратури, на який покладено повноваження щодо здійснення процесуального керівництва у всіх кримінальних провадженнях, пов`язаних із вчиненням кримінальних правопорушень військовослужбовцями, а також іншими особами, визначеними законодавством, у межах Черкаської області.

У зв`язку з воєнним станом та значним зростанням кількості кримінальних проваджень, пов`язаних із порушеннями військової дисципліни та іншими злочинами у військовій сфері, на даний час у Черкаській спеціалізованій прокуратурі у сфері оборони Центрального регіону спостерігається суттєвий обсяг кримінальних проваджень, що перебувають у провадженні. Це призводить до значної завантаженості прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво, координують досудове розслідування та підтримують публічне обвинувачення у суді.

Вказані обставини об`єктивно впливають на строки та інтенсивність розгляду кожного кримінального провадження, що зумовлено необхідністю забезпечення повного, всебічного та неупередженого дослідження всіх обставин справ відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України.

Усі зазначені обставини є об`єктивними та не залежать від волі сторони обвинувачення.

Враховуючи викладене, строк був пропущений з поважних причин, а його поновлення є необхідним для забезпечення законності, збереження речових доказів та ефективного здійснення досудового розслідування.

У зв`язку з чим у відповідності до ч. 1 ст. 117 КПК України, виникла необхідність поновлення пропущеного із поважних причин строку.

Приймаючи до уваги вищевикладене, з метою повного, всебічного досудового розслідування, для збереження речового доказу і недопущення передачі іншим особам шляхом заборони відчуження, розпорядження та/або користування, прокурор звернувся до суду з клопотанням про поновлення строку подачі клопотання та накладення арешту на зазначене майно.

У судове засідання прокурор не з`явився, але до суду скерував заяву, згідно якої підтримав подане клопотання, просив його задовольнити.

У судове засідання власник майна ОСОБА_8 не з`явилася, в матеріалах клопотання мається заява, згідно якої просила розглянути клопотання у її відсутності та не заперечувала проти його задоволення.

Згідно ст. 172 ч.1 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Ретельно вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Ухвалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 27 серпня 2025 року, клопотання прокурора про арешт майна повернуто прокурору для усунення недоліків.

Відтак в ході розгляду клопотання прокурора, слідчий суддя виходить з того, що прокурор вже скористався своїм правом на усунення недоліків, та розглядає клопотання у поточній редакції в межах його доводів та доданих доказів в його обґрунтування.

Мотивуючи клопотання в частині поновлення пропущенного з поважних причин строку його подачі прокурор вказує, що численні повітряні тривоги призвели до переривання роботи органів прокуратури, евакуації працівників, а також тимчасового обмеження доступу до службових приміщень, а тому прокурор був змушений неодноразово переривати процесуальні дії, що унеможливило належне оформлення та подання клопотання про арешт майна вчасно.

Крім того, у зв`язку з воєнним станом та значним зростанням кількості кримінальних проваджень, пов`язаних із порушеннями військової дисципліни та іншими злочинами у військовій сфері, на даний час у Черкаській спеціалізованій прокуратурі у сфері оборони Центрального регіону спостерігається суттєвий обсяг кримінальних проваджень, що перебувають у провадженні. Це призводить до значної завантаженості прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво, координують досудове розслідування та підтримують публічне обвинувачення у суді.

Вказані обставини об`єктивно вплинули на строки та інтенсивність розгляду кожного кримінального провадження.

При вирішенні питання про арешт майна, яке має значення для виконання завдань кримінального провадження, слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини 2 статті 170 КПК); 4) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини 2 статті 170 КПК); 5) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини 2 статті 170 КПК); 6) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 7) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (частина 2 статті 173 КПК).

Таким чином, такої підстави для відмови в арешті майна як пропущення строку звернення з клопотанням КПК не передбачено ні серед умов, які враховуються при вирішенні питання про арешт майна як речових доказів (чи навіть з інших підстав), ні серед підстав для відмови в задоволенні клопотання про арешт.

Отже, сам по собі факт порушення строку звернення до слідчого судді для вирішення питання про арешт не може бути підставою для відмови в арешті майна, яке відповідає завданням кримінального провадження. Вказане обумовлюється тим, що порушення строку на звернення з клопотанням про арешт майна, не позбавляє таке майно доказової (у разі його арешту як речового доказу) чи забезпечувальної «сили» (при забезпеченні цивільного позову чи можливої конфіскації) в кримінальному провадженні, тому потребує забезпечення його збереження, зокрема, шляхом накладення арешту.

Слідчий суддя зазначає, що сплив процесуального строку виконання обов`язку вжити заходи до збереження майна не припиняє необхідності виконати цей обов`язок стороною обвинувачення і не тягне за собою припинення повноважень службової особи на здійснення обов`язкової дії. Аналогічна правова позиція щодо правових наслідків пропуску строку виконання обов`язку детально висвітлена в Постанові Верховного Суду від 08.04.2020 у справі №263/15845/2019.

Тобто, порушення передбаченого частиною 5 статті 171 КПК строку, є юридичним фактом, з яким закон пов`язує припинення режиму тимчасового вилучення майна (стаття 169 КПК «Припинення тимчасового вилучення майна»), встановлює обов`язок негайно повернути майно особі, в якої воно було тимчасово вилучене, проте не є підставою для відмови в арешті майна.

Підсумовуючи наведене, слідчий суддя зазначає, що вирішення питання щодо арешту майна залежить від того, чи має воно значення для досягнення завдань кримінального провадження, а не від того, чи своєчасно звернувся слідчий, прокурор з відповідним клопотанням до слідчого судді.

Судом приймається до уваги, що згідно ч.5 ст. 171 КПК України, клопотання прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У той же час слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що пропуск процесуального строку був зумовлений введенням військового стану на території держави, постійними повітряними тривогами та значним зростанням кількості кримінальних проваджень, пов`язаних із порушеннями військової дисципліни та іншими злочинами у військовій сфері, на даний час постерігається суттєвий обсяг кримінальних проваджень, що призводить до значної завантаженості прокурорів.

У зв`язку із наведеним вище, зважаючи на те, що прокурором в клопотанні доведено слідчому судді поважність причин пропуску процесуального строку, пропущений строк є незначним, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення такого клопотання та поновлення процесуального строку.

Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом є речовими доказами по справі. Якщо документи містять зазначені вище ознаки, вони теж є речовими доказами.

Згідно ст.170 ч.1 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 статті 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ст. 168 КПК України кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.

Згідно ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000954 від 22.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

Із наданих до клопотання матеріалів вбачається, що слідчим СВ Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_7 22 серпня 2025 року о 12 годині 10 хвилин в с. Хрестителево, Золотоніського району Черкаської області по вул. Благовісна, 24, проведено огляд місця події, в ході якого було виявлено та вилучено: мобільний телефон зеленого кольору марки Redmi, мобільний телефон зелено-чорного кольору марки Texno, мобільний телефон синьо-блакитного кольору марки Redmi, мобільний телефон червоного кольору марки Sigmа, IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , коврик коричневого кольору, рушник синього кольору.

Постановою слідчого СВ Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області від 22.08.2025 року вказані у клопотанні про арешт майна мобільний телефон зеленого кольору марки Redmi, мобільний телефон зелено-чорного кольору марки Texno, мобільний телефон синьо-блакитного кольору марки Redmi, мобільний телефон червоного кольору марки Sigmа, IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , коврик коричневого кольору, рушник синього кольору, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000954 від 22.08.2025 за ч. 2 ст. 156 КК України.

Під час судового розгляду клопотання встановлено, що метою накладення арешту на вилучене майно, а саме: мобільний телефон зеленого кольору марки Redmi, мобільний телефон зелено-чорного кольору марки Texno, мобільний телефон синьо-блакитного кольору марки Redmi, мобільний телефон червоного кольору марки Sigmа, IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , коврик коричневого кольору, рушник синього кольору, є забезпечення збереження речових доказів.

Підставою для арешту вищевказаного майна є наявність достатніх підстав вважати, що вилучене майно зберегло на собі сліди правопорушення, може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час розслідування кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що у клопотанні прокурора наведено достатньо підстав вважати, що мобільний телефон зеленого кольору марки Redmi, мобільний телефон зелено-чорного кольору марки Texno, мобільний телефон синьо-блакитного кольору марки Redmi, мобільний телефон червоного кольору марки Sigmа, IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , коврик коричневого кольору, рушник синього кольору, виявлені та вилучені під час огляду місця події 22 серпня 2025 року о 12 годині 10 хвилин в с. Хрестителево, Золотоніського району Черкаської області по вул. Благовісна, 24, мають виключне значення у кримінальному провадженні, як речові докази, у зв`язку з чим, з метою забезпечення збереження речових доказів, клопотання прокурора про арешт майна підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Згідно з Інструкцією про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої спільним Наказом МВС України, Генеральної Прокуратури України, ДПА України, СБУ, Верховного Суду України, ДСА України від 27.08.2010 року, обов`язок по визначенню місця зберігання арештованого майна покладається на слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Керуючись ст.ст. 7, 110, 131, 132, 170-174, 309, 370-372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Поновити пропущений з поважних причин процесуальний строк для подання заступником керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 клопотання про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000954 від 22.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

Клопотання заступника керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000954 від 22.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000954 від 22.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, на майно, яке було вилучено 22 серпня 2025 року під час проведення огляду місця події, в АДРЕСА_1 , а саме:

- мобільний телефон зеленого кольору марки Redmi,

- мобільний телефон зелено-чорного кольору марки Texno,

- мобільний телефон синьо-блакитного кольору марки Redmi,

-мобільний телефон червоного кольору марки Sigmа, IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 ,

- коврик коричневого кольору, рушник синього кольору.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Слідчий суддя ОСОБА_1