Справа № 496/830/25
Провадження № 1-кс/496/795/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2025 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду місті Біляївка Одеської області матеріали клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

05 травня 2025 року до суду надійшло клопотання представника заявника ОСОБА_3 ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, в якому вона просить скасувати арешт на майно, а саме: - повістка на ім`я ОСОБА_3 , картка обстеження та медичного огляду, на ім`я ОСОБА_3 від 31.05.2023 р., медична довідка від 16.05.2023, консультативний висновок спеціаліста від 13.06.2023 р., висновок лікаря від 04.07.2023 №1487, всі документи на 1 аркуші на ім`я ОСОБА_3 , які поміщені та упаковані в сейф-пакет №ICRO 163452, та належним чином упаковано.

-мобільний телефон марки ХІОМІ, який поміщено в спеціальний сейф-пакет номер ICRO163450;

-грошові кошти на загальну суму 20 520 (двадцять тисяч пятсот двадцять) гривень, які поміщено до сейф-пакету з номером CRO163451 та надійно упаковано; та зобов`язати слідчого ОСОБА_5 повернути ОСОБА_3 арештоване майно.

Клопотання, обґрунтовує тим, що матеріалів кримінального провадження не вбачається, що відносно майна, на яке накладено було арешт, існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що арештоване майно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Окрім цього матеріали кримінального провадження не містять доказів того, що існує потреба у застосуванні арешту такого майна.

Також, відносно ОСОБА_3 кримінальне провадження органом досудового слідства не здійснюється та йому не повідомлялось про підозру про вчинення будь-яких кримінальних правопорушень, передбачених КК України. ОСОБА_3 не є обвинуваченим або особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

До судового засідання заявник та представник заявника не з`явилися, але в прохальній частині клопотання вказали, щоб розгляд проводили без їх участі.

Слідчий до судового засідання не з`явився, проте надав заперечення на клопотання про скасування арешту, заперечує щодо зняття арешту з вказаного майна, бо воно має доказове значення для кримінального провадження та досудове розслідування ще триває.

Неприбуття учасників у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, відповідно до положень ст. 174 КПК України.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося, на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається з ухвали слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 11.02.2025 року, за матеріалами кримінального провадження, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України накладено арешт у тому числі на:

-повістку на ім`я ОСОБА_3 , картка обстеження та медичного огляду, на ім`я ОСОБА_3 від 31.05.2023 р., медична довідка від 16.05.2023, консультативний висновок спеціаліста від 13.06.2023 р., висновок лікаря від 04.07.2023 №1487, всі документи на 1 аркуші на ім`я ОСОБА_3 , які поміщені та упаковані в сейф-пакет №ICRO 163452, та належним чином упаковано;

-мобільний телефон марки ХІОМІ, який поміщено в спеціальний сейф-пакет номер ICRO163450;

-грошові кошти на загальну суму 20 520 (двадцять тисяч п`ятсот двадцять) гривень, які поміщено до сейф-пакету з номером CRO163451 та надійно упаковано, із застосуванням заборони відчуження, користування, розпорядження.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно тимчасовим вилученням майна.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт, мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, у судовому засіданні не знайшли свого підтвердження доводи заявника, що арешт майна було накладено безпідставно, також не було доведено, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, що також свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є передчасним.

Заявник у клопотанні зазначає, що в застосуванні вищевказаного заходу відпала потреба, разом з цим, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження вказаної обставини, що також було спростовано письмовою заявою з боку слідчого.

Посилання заявника на ухвалу слідчого судді про скасування арешту транспортного засобу у цьому ж кримінальному провадженні не свідчить про відсутність необхідності збереження інших речових доказів у кримінальному провадженні.

Викладене в сукупності свідчить, що особа, яка подала клопотання, передчасно звернулася з ним до слідчого судді, враховуючи, що заявник не довів, що арешт майна було накладено необґрунтовано, а також, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, також враховуючи позицію слідчого, що викладена у заяві, відповідно до якого слідчий заперечував щодо скасування арешту майна, з урахуванням принципу диспозитивності передбаченого ст. 26 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись ст. 9, 26, 174 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника заявника ОСОБА_3 ОСОБА_4 , про скасування арешту майна залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї може бути подано відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1