Справа № 296/6504/25
УХВАЛА

Іменем України

16 червня 2025 року м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира у складі слідчого судді ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження № 0000123 від 14.03.2025 про арешт майна

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотаннями в обґрунтування якого зазначив, що у період часу з 12.03.2025 року з 18 год 00 хв по 13.03.2025 року по 09 год 00 хв, невідома особа шляхом розбиття заднього скла багажникового відділу автомобіля марки «Opel Movano» з д.н.з НОМЕР_1 , таємно викрала електроінстументи , а саме : шуруповерт марки «Bosch Professional GSB 185-і, 18B», 2 акамулятора GBA з зарядним пристроєм до нього які знаходились в професійному кейсі, сабельна пила марки «Dnipro-M SR-115», акамуляторний перфоратор марки «Dnipro-M dhr-201 bc Compact» ( без АКБ) , болгарка з диском по дереву марки «Dnipro-M DGA-2000BC ULTRA» (без АКБ) . Чим спричинила збитку на суму близько 30000 грн. Процесуальне керівництво забезпечується Житомирською окружною прокуратурою.

У ході проведення подальшого досудового розслідування в період часу з 06 год. 50 хв. по 7 год. 24 хв. 13.06.2025 в приміщенні квартири АДРЕСА_1 , під час проведення слідчої дії у даному кримінальному провадженні, зокрема обшуку було виявлено та вилучено: -зіп-пакет в середині якого порошкоподібна речовина білого кольору, яка поміщена до спец. пакету НПУ №PSP1505361.

Вказаний об`єкт було упаковано згідно правил пакування речових доказів та вилучено до Житомирського РУП № 2 ГУНП в Житомирській області.

Орган досудового розслідування вважає, що існує необхідність у подальшому огляді та експертному дослідженні вилучених предметів та речей, оскільки вони мати значення доказів у даному кримінальному провадженні, могли використовуватись як засоби вчинення кримінальних правопорушень, зберегти на собі сліди злочину, а передача їх іншій особі може призвести до негативних наслідків для досудового розслідування у вигляді втрати речових доказів.

13.06.2025 слідчим у кримінальному провадженні вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, про що винесено відповідну постанову.

Слідчий зазначає, що арешт вищевказаних об`єктів майна у даному кримінальному провадженні необхідний для збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Слідчий клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав викладених в ньому.

Власник майна в судове засідання не зявився.

Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя враховує наступне.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його пошкодження, знищення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 5 ст. 170 КПК України зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до частини 10 ст. 170 КПК України: арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Виходячи з змісту вимог ч. 3ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст. 26 КПК України).

Беручи до уваги викладене, обставини кримінального провадження, мету, підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, враховуючи, а також з метою встановлення істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання.

Керуючись статтями 98, 170-172, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт у виді заборони права на відчуження, розпорядження та користування на майно, володільцем якого являється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучені в період часу з 06 год. 50 хв. по 07 год. 24 хв. 20.03.2025 в приміщенні квартири АДРЕСА_1 під час проведення обшуку було виявлено та вилучено: -зіп-пакет в середині якого порошкоподібна речовина білого кольору, поміщений до спец. пакету НПУ №PSP1505361.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання, про скасування арешту повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядатиметься слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1