ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9977/25
провадження № 1-кс/753/1390/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" травня 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 за участі заявника ОСОБА_3 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу ОСОБА_3 на рішення дізнавача про закриття кримінального провадження № 0000253,

В С Т А Н О В И В:

21.05.2025 ОСОБА_3 (далі по тексту - ОСОБА_3 , заявник) звернувся до слідчого судді зі скаргою на постанову дізнавача відділу дізнання Дарницького УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 від 13.01.2025 про закриття кримінального провадження № 0000253.

На обґрунтування скарги вказав, що 06.05.2025 він отримав копію постанови дізнавача про закриття кримінального провадження, відкритого за його заявою в про вчинення головою правління ОСББ «Червоний хутір» ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України. В оскаржуваній постанові дізнавач дійшов до невірного висновку про правомірність дій ОСОБА_5 та відсутність шкоди завданої заявнику її діями.

В судовому засіданні заявник скаргу підтримав.

Дізнавач та прокурор в судове засідання не з`явилися, проте їх неявка не перешкоджає розгляду цієї скарги.

Заслухавши заявника, дослідивши матеріали скарги та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя встановив такі обставини та дійшов до таких висновків.

Слідчими слідчого відділу Дарницького УП ГУ НП у м. Києві розслідувалось кримінальне провадження № 0000253, внесене до ЄРДР 07.02.2023 за ознаками злочину, передбаченого ст. 356 КК України.

Підставою для внесення відомостей до ЄРДР послугувала ухвала слідчого судді та заява ОСОБА_3 про те, що 05.02.2022 голова правління ОСББ «Червоний хутір» ОСОБА_5 своїм особистим рішенням обмежила право користування ліфтом будинку заявнику та членам його родини, шляхом встановлення електронного замку, що свідчить про перевищення влади або посадових обов`язків.

13.01.2025 дізнавачем відділу дізнання Дарницького УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 винесено постанову про закриття кримінального провадження.

Зі скарги вбачається, що копія оскаржуваної постанови у встановленому законом порядку потерпілому не направлялась, а отже визначений ч. 1 ст. 304 КПК України десятиденний строк її оскарження не пропущений.

На обґрунтування рішення про закриття кримінального провадження дізнавач послався на відсутність в діянні складу кримінального правопорушення, а саме відсутності обов`язкової ознаки об`єктивної сторони злочину - наслідків у вигляді значної шкоди.

Даючи оцінку доводам скарги про незаконність і необґрунтованість оскаржуваної постанови, суд керується загальними засадами кримінального провадження та положеннями кримінального процесуального закону, які визначають порядок (процедуру) кримінального провадження.

Так, згідно положень ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Імперативним приписом, зафіксованим у ст. 7 цього Кодексу, законодавець визначив, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини тощо.

Ч. 2 ст. 9 КПК України визначає, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження …, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, подія кримінального правопорушення та винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення форма вини мотив і мета вчинення кримінального правопорушення (ст. 91 КПК України).

Відповідно до положень ст. 93 цього Кодексу сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних (слідчих) розшукових дій, витребування та отримання речей, документів тощо, проведення інших процесуальних дій.

Доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів чи обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів (ст. 84 КПК).

За приписом п. 2) ч. 5 ст. 110 КПК України мотивувальна частина постанови слідчого повинна містити: відомості про зміст обставин, яка є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу, тобто на відповідні пункти і частини статті 284, якою визначені правові підстави закриття кримінального провадження.

Ч. 1 ст. 11 КК України дає загальне визначення поняття злочину, яке містить у собі сукупність ознак, обов`язкових для будь-якого конкретного злочину. Такими ознаками є суспільна небезпечність діяння, передбаченість його Кримінальним кодексом, винність та вчинення його суб`єктом злочину.

За змістом диспозиції ст. 356 КК України об`єктивна сторона цього злочину полягає у самовільному, всупереч установленому законом порядку, вчинення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином або підприємством, установою чи організацією, якщо такими діями була заподіяна значна шкода інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника.

Аналіз наведених норм кримінального та кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що заява потерпілого про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, окрім іншого, повинна містити відомості про розмір шкоди, завданої самоправними діями, оскільки обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього злочину є наслідки у вигляді значної шкоди.

Ураховуючи, що за результатами розгляду касаційної скарги ОСОБА_6 на рішення Дарницького районного суду м. Києва та постанову Київського апеляційного суду якими було відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСББ «Червоний хутір» про усунення перешкод у користуванні ліфтом у будинку та стягнення моральної шкоди, Верховний Суд відмовив у задоволенні позову в частині стягнення моральної шкоди, висновок дізнавача про відсутність складу кримінального правопорушення ґрунтується на матеріалах досудового розслідування.

Отже, зважаючи на вищевикладене, суд вважає постанову дізнавача про закриття кримінального провадження законною і обґрунтованою, а отже підстави для її скасування відсутні.

Керуючись статтями 306, 307 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову дінавача ВД Дарницького УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_4 від 13.01.2025 про закриття кримінального провадження № 0000253.

Матеріали досудового розслідування кримінального провадження № 0000253 повернути дізнавачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1