Справа № 632/1228/25
провадження № 1-кп/632/170/25

У Х В А Л А

11 липня 2025 року місто Златопіль

Златопільський міськрайонний суд Харківської області у складі: головуючого - ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченої ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у режимі відеоконференції кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 407 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

10 липня 2025 року до суду надійшов обвинувальний акт щодо ОСОБА_4 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 407 КК України.

В підготовчому судовому засіданні після виконання вимог ст. ст. 342 345 КПК України, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи відносно вказаної вище особи, суд доходить висновку про можливість призначення судового розгляду з наступних підстав.

Згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності, угода не укладена, підстав для закриття провадження, його зупинення або повернення обвинувального акта прокурору не встановлено.

У підготовчому судовому засіданні будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, не заявлено. Прокурор доповів про можливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, обвинувачена та захисник не заперечували.

Відповідно до ч. 5 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених КПК України, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

За змістом частин 1, 2 ст. 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.

Досудова доповідь складається щодо особи, окрім іншого, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

ОСОБА_4 висунуто обвинувачення у вчиненні тяжких злочинів, передбачених ч. 5 ст. 407 КК України, санкцією якої передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років.

Відтак, відповідно до п. 6 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд вважає за необхідне доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

Суд, під час підготовки до судового розгляду визначивши дату та місце його проведення, з`ясувавши необхідність проведення судового розгляду у відкритому судовому засіданні, питання про склад осіб, які братимуть у ньому участь, вчинивши всі необхідні дії, завершив підготовку до судового розгляду.

Окрім того, під час підготовчого провадження 10 липня 2025 року, прокурор подав клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченої ОСОБА_4 , строк якого спливає 12 липня 2025 року.

Прокурор підтримав зазначене вище клопотання з наведених у ньому підстав.

Обвинувачена проти задоволення клопотання прокурора не заперечувала.

Захисник заперечуючи проти задоволення клопотання прокурора, заявив клопотання про зміну обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши позицію сторони обвинувачення та позицію сторони захисту, дослідивши доводи клопотання прокурора та матеріали кримінального провадження в межах питання, що вирішується, суд доходить наступного.

Так, відповідно до положень ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

В силу ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно із вимогами ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 15 грудня 2016 року у справі «Ігнатов проти України», зазначено, що судовий контроль на новій процесуальній стадії при продовженні дії запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, має відбуватися з обґрунтуванням підстав такого продовження (пункт 36).

Суд вважає реальними, обґрунтованими та доведеними заявлені прокурором ризики, зокрема: ризик переховування від суду, ризик незаконного спливу на свідків та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

За вчинення злочинів, в яких обвинувачується ОСОБА_4 , законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, ці злочини посягають на встановлений порядок несення військової служби, при цьому суд зважає і на обставини цих злочинів, зокрема на їх вчинення військовослужбовцем в умовах воєнного стану.

Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», суд вважає обґрунтованим клопотання прокурора про необхідність продовження щодо обвинуваченої виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Європейський суд з прав людини неодноразово, в тому числі у його «пілотному» рішенні від 10.02.2011 у справі «Харченко проти України», рішенні від 29.09.2011 року у справі «Третьяков проти України», рішенні від 06.11.2008 у справі «Єлоєв проти України» зазначав, що тримання особи під вартою у кожному випадку повинне мати безсумнівне обґрунтування, а також що за будь-яких обставин суд зобов`язаний розглянути можливість застосування менш обтяжливих альтернативних запобіжних заходів.

При цьому, суд враховує положення ч. 8 ст. 176 КПК України, які чітко вказують на те, що до військовослужбовця, який підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ст. ст. 402-405, 407, 408, 429 КК України, застосовується запобіжний захід лише у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 КК України.

У відповідності до ч. 4 ст. 183 КПК України, продовжуючи обвинуваченій запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд дійшов висновку за можливе не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки кримінальні правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 407 КК України, у скоєні яких обвинувачується ОСОБА_4 , скоєні під час дії воєнного стану.

Суд не відхиляє доводів сторони захисту на користь обвинуваченої, але вважає, що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання обвинуваченою процесуальних рішень у справі та запобігання процесуальним ризикам.

Вказані суспільні інтереси, не дивлячись на презумпцію невинуватості мають більшу вагу, ніж правила про повагу до свободи особи. (справа ЄСПЛ «Лабіта проти Італії»).

Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 314-317 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта щодо ОСОБА_4 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 407 КК України, у відкритому судовому засіданні, суддею одноособово, на 15 годину 00 хв. 21 липня 2025 року в приміщенні Златопільського міськрайонного суду Харківської області за адресою: Харківська область, Лозівський район, місто Златопіль, вулиця Соборна,18.

Викликати в судове засідання осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.

Роз`яснити учасникам провадження право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження на підставі їх письмових клопотань.

Доручити представнику персоналу органу пробації підготувати у строк до 21 липня 2025 року досудову доповідь щодо обвинуваченої ОСОБА_4 .

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченої ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 407 КК України, строком на шістдесят днів, тобто по 08 вересня 2025 року, включно, в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

У задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту відмовити.

Копію ухвали направити обвинуваченій, її захиснику і прокурору негайно після її оголошення та начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя:ОСОБА_1