Справа № 404/6771/25
Номер провадження 1-кс/404/2196/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2025 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Фортечного районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Фортечного районного суду м.Кропивницького клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою, по кримінальному провадженню 0001760 стосовно:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровограді, українця, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, має на утриманні малолітню дитину, офіційно не працевлаштованого, мешкає АДРЕСА_1 , до кримінальної відповідальності притягується вперше,

підозрюваного за ч. 1 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , якому 29.06.2025 року вручено повідомлення про підозру в тому, що він 28.06.2025 року о 18 годині 20 хвилин, тупик Азовський, 4 в м. Кропивницькому, у стані алкогольного сп`яніння, умисно наніс ножем ОСОБА_8 один удар в грудну клітку, в результаті чого, відповідно до довідки КНП «КОЛ КОР» утворилися тілесні ушкодження у вигляді: колото-різаної рани грудної клітки зліва з пораненням лівої легені, лівобічний пневмоторакс, які відносяться до категорії ТЯЖКИХ тілесних ушкоджень, як небезпечні для життя в момент спричинення.

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

Захисник і підозрюваний заперечили проти запропонованого слідчим виду запобіжного заходу. Просить застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою оскільки підозрюваний вину визнає, хоче допомогти потерпілому, позитивно характеризується, не існує ризиків поза процесуальної поведінки.

Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки протоколи: допиту свідків, очевидців, огляду місця події, речові докази, містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 121 КК України.

З об`єктивних причин на початку проведення досудового розслідування, слідчий суддя не може дати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину. Перерахованим обставинам за критерієм поза розумного сумніву суд надасть відповідну оцінку. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконав прокурор.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад п`ять років.

Злочин, по якому ОСОБА_5 пред`явлено повідомлення про підозру є: закінченим, умисним, тяжким, посягає на недоторканість життя та здоров`я людини, від якого настали тяжкі наслідки. Перелічені обставини істотно підвищують ступінь та характер суспільної небезпеки діяння.

Разом з цим, відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставин, передбачених пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч.4 ст.194 КПК України).

Кримінальний процесуальний закон покладає на сторону обвинувачення обов`язок довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків позапроцесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

У даному конкретному випадку необхідно особливо ретельно забезпечити засаду: рівності сторін, свободи від самовикриття, забезпечення права на захист, змагальність та свободи в поданні суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості (ст. 7 КПК України, загальні засади кримінального провадження).

Додержуючись вимог частин 1 та 2 ст. 22 та ст. 26 КПК України, клопотання вирішено в межах заявлених вимог, доводів і долучених до клопотання доказів, у зв`язку із чим переконаний у необхідності забезпечення ОСОБА_5 гарантованого йому права на свободу, згідно якого ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. (ст. 29 Конституції України). Відповідно до ч.1 ст.12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах, передбачених цим Кодексом.

Дійсно, прокурор довів сукупність: обґрунтованої підозри разом з існуванням ризиків передбачених ст.177 КПК України, але не вказав переконливих доводів та не долучив беззастережних доказів недостатності застосування менш суворих видів заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (рішення «Бекчиєв проти Молдови»). Прокурор не подав доказів умисного переховування від слідчого чи неповажності неявок. Навпаки, підозрюваний викликав швидку медичну допомогу та Національну поліцію, залишився на місці події, вину визнає, не заперечує проти проведення слідчого експерименту, добровільно видав знаряддя злочину. Зобов`язується добровільно, свідомо, своєчасно з`являтися для проведення процесуальних дій, має сталі соціальні зв`язки та постійне місце проживання, тобто безпідставні припущення прокурора про ризик втечі в період дії воєнного стану на Україні, неявки чи невиконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Припущення не використовуються при доказуванні. Прокурор не подав доказів, що підозрюваний не з`явився для проведення слідчих дій. Таким чином, не існує законних передумов стверджувати, про ризик ухилення підозрюваного у цьому провадженні від слідства та суду. Навпаки, дії підозрюваного свідчать про бажання сприяти слідству, прагненні об`єктивно дослідити докази, повно та всебічно їх перевірити і дати належну правову оцінку із зазначенням кваліфікуючих ознак. Сукупність вказаних обставин переконує у щирості доводів підозрюваного про відсутність наміру переховування.

ОСОБА_5 постійно мешкає за однією адресою, налагодив сталі соціальні зв`язки, мешкає в родині, утримує малолітню дитину, отже утримання під вартою є перебільшеним заходом кримінального провадження.

Додержуючись вимог ч. 1 ст. 178 КПК України, враховано відсутність у нього судимостей. Підозрюваний сприяє слідству, суспільну небезпеку усвідомлює, не перешкоджає збору доказів, діє свідомо і добровільно, запевняє у недопущенні у майбутньому вчинення аналогічних кримінальних правопорушень. Не зафіксовано спроб підозрюваного змінити місце проживання, чи переховуватись від слідства. Не перебуває на обліках у нарколога та психіатра. Бажає відшкодувати шкоду. Співпадає населений пункт в якому проводиться досудове розслідування та місце мешкання підозрюваного, отже не існує перешкод для його явок до слідчого і в суд.

Крім того, ОСОБА_5 стверджує про неухильне виконання у майбутньому покладених на нього процесуальних обов`язків підозрюваного. Запевняє, що буде з`являтись для проведення слідчих дій з його участю. Бажає прийняти участь у проведенні слідчого експерименту. Заперечує можливість зміни ним місця постійного проживання та зобов`язується без потреб не залишати місце несення служби. Наполягає про відсутність підстав та мотивів для продовження або вчинення нового злочину.

За правилами ст. 36, 40 КПК України, на прокурора та слідчого покладається обов`язок організувати проведення своєчасного ефективно досудового розслідування. Орган досудового розслідування мав достатньо часу і процесуальну можливість на відшукання, процесуальну фіксацію та забезпечення збереження доказів, а також допит свідків і вжити заходи для їх захисту чи зміни анкетних даних останніх, з метою запобігання впливу на очевидців та їх родичів. Ознаки протиправної поведінки припинено. Знаряддя злочину вилучено завдяки сприянню підозрюваного. Вказані обставини переконують у припиненні злочину.

На Національну поліцію покладається обов`язок ефективно організувати та забезпечити умови неухильного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, пов`язаних з виконанням застосованого щодо підозрюваного виду запобіжного заходу. Завдяки цьому орган досудового розслідування зможе попередити ризик можливого вчинення нового злочину. Застосування менш суворого заходу забезпечення разом з постійним контролем Національної поліції здатні попередити існуючі ризики. Перебільшеним є звернення прокурора з клопотанням про застосування найсуворішого виду запобіжного заходу.

З урахуванням можливих наслідків процесуального вирішення цього кримінального провадження, ступеню суспільної небезпеки та особи підозрюваного, разового характеру інкримінованої події, обґрунтовано вважаю, що на час проведення досудового розслідування ОСОБА_5 достатньо застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням його під вартою, застосувавши останньому тримання під домашнім арештом.

Такий вид запобіжного заходу є насамперед гуманним та в достатній мірі забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, забезпечить реалізацію обов`язку несення служби та своєчасне якісне медичне обслуговування та одночасно контролювати його дії з боку правоохоронних органів. У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року) зазначено: що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

Згідно ч.ч. 1, 2 та 6 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у злочині, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Застосований слідчим суддею запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту буде гуманний, співмірний з особою підозрюваного та обставинами пред`явленої йому підозри, буде запобігати ризикам, зазначеним в п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, та забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

Наявність заощаджень та проживання підозрюваного в період цілодобового домашнього арешту разом з родичами забезпечить йому мінімальний прожитковий рівень, буде запобігати ризикам, зазначеним в п. п. 1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, виключить ризик вчинення ним нового злочину. Наявність у підозрюваного родини, переконливо свідчить про наявність умов для забезпечення ними матеріальної можливості утримувати підозрюваного під цілодобовим домашнім арештом.

28.06.2025 року ОСОБА_5 затримали. З цього часу у нього виник процесуальний статус підозрюваного (ч.1 ст.48 КПК України). Таким чином, строк досудового розслідування закінчується 28.08.2025 року.

Керуючись ст. 193-196 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу в виді тримання під вартою, відмовити.

Застосувати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під цілодобовим домашнім арештом.

Підозрюваного ОСОБА_5 негайно звільнити з-під варти із зали суду.

Початок строку дії ухвали про застосування ОСОБА_5 , запобіжного заходу у виді тримання його під цілодобовим домашнім арештом, рахувати з моменту проголошення цієї ухвали, тобто з 30 червня 2025 року.

Застосований ОСОБА_5 запобіжний захід в виді цілодобового домашнього арешту припиняє свою дію 29 серпня 2025 року.

У період дії запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатися за межі м.Кропивницького без дозволу слідчого, прокурора або слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи слідчого суддю, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

- заборонити залишати домоволодіння по АДРЕСА_1 ;

- надавати можливість працівникам органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного з`являтися по місцю його мешкання в домоволодіння по АДРЕСА_1 та вимагати від нього усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон,

- утриматись від спілкування зі потерпілою та свідками в даному кримінальному проваджені, за винятком участі в процесуальних діях в суді.

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю. Відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених на підозрюваного.

У разі невиконання покладених на підозрюваного вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід. Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника відділу поліції, за місцем проживання підозрюваного.

Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому для виконання та постановления на облік і здійснення за ним контролю. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького ОСОБА_1