Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9390/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Подільського УП ГУ НП у м. Києві щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення в ЄДРД,-

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Подільського районного суду міста Києва зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Подільського УП ГУ НП в м.Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР.

В обґрунтування скарги зазначає, що 18.06.2025 повторно звернувся до Подільського УП ГУ НП в м.Києві із заявою про вчинення злочину.

Посилаючись на те, що відповідно до статті 214 КПК України Подільське управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві повинно було не пізніше 24 годин внести відомості за його заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань, однак такого не здійснило, ОСОБА_4 звернувся до Подільського районного суду міста Києва зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Подільського управління поліції, в якій просив зобов`язати Подільське управління поліції Головного управління національної поліції у місті Києві невідкладно внести відомості про вчинення злочину до Єдиного реєстру досудових розслідувань за статтею 397 КК України на підставі її заяви від 18.08.2025 р.

У судовому засіданні ОСОБА_4 вимоги скарги підтримала, просила задовольнити. Пояснила слідчому судді, що додатків до заяви в Подільське УП ГУ НП в м.Києві не надала, вважала, що слідчий з нею зв`яжеться і отримає додаткові матеріали.

Представник Подільського управління поліції у місті Києві у судове засідання не з`явився. Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

У зв`язку з чим, слідчий суддя вважав за можливе розглянути скаргу ОСОБА_5 за відсутності представника Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві.

Дослідивши матеріали скарги та подані документи, слідчий суддя зазначає наступне.

З матеріалів скарги вбачається, що 18 червня 2025р. ОСОБА_4 звернулася до Подільського управління поліції ГУ НП в м.Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

У заяві ОСОБА_4 зазначила (майже дослівно): «21 травня 2025 року приблизно о 10.00, за участі працівників КНМЦ та "Муніципальної охорони", було незаконно заблоковано входи до об`єкта, у якому офіційно зареєстрована громадська організація "Музей Однієї Нації на Поштовій площі". Без жодного попередження чи погодження з представниками ГО було змінено замки, обмежено доступ до Будівлі поштової станції та до пам`ятки археології та історії національного значення «Ділянка прибережного міського кварталу середньовічного Києва» (11-поч.19 ст.ст., охорон. № 260094). Незаконні дії фактично позбавили ГО можливості повноцінно здійснювати свою статутну діяльність, а також утримувати в належному стані об`єкт археологічної спадщини, яким ГО опікується з 2019 року. З 24 березня 2022 року на підставі статті 11 Закону України «Про охорону культурної спадщини» ГО взяла пам`ятку археології та історії національного значення «Ділянка прибережного міського кварталу середньовічного Києва» та пам?ятку архітектури національного значення - Будівля поштової станції під фактичну опіку, оскільки вказані пам`ятки перебувають в межах будівельного майданчика на Пошовій площі, а генпідрядник залишив об?єкт без охорони після початку повномасштабного вторгнення, а саме 9 березня 2022 року. Незважаючи на неодноразові спроби налагодити комунікацію з посадовими особами КНМЦ і безпосередньо з директором ОСОБА_6 та директоркою Департаменту охорони культурної спадщини КМДА ОСОБА_7 щодо Будівлі поштової станції, наша організація не отримала жодної офіційної відповіді або правових підстав для таких дій.».

Станом на день розгляду даної скарги відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_5 не внесені, що стало підставою для звернення з даною скаргою.

Відповідно до ч.1 ст.2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, що містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Водночас ч.1 ст.214 КПК України передбачає, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Чинним КК України визначено, які саме діяння є злочинами, у чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше. Лише у випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать про ознаки того чи іншого злочину, наявні підстави вважати таке звернення саме заявою чи повідомленням про злочин, за яким приймаються передбачені законом процесуальні рішення.

Таким чином, обов`язковою умовою початку досудового розслідування є наявність обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні ВССУ №9-49/0/4-17 від 12.01.2017, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Вказана інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз положень КПК України дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення (внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, передбачено положеннями ч. 1 ст. 214 КПК України, а прийняття і реєстрація заяв, передбачено положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України).

Згідно позиції колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, яка була викладена у постанові від 30.09.2021 (справа №556/450/18): «Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення…».

У конкретній справі слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль над діями чи бездіяльністю органу досудового розслідування, не вбачає будь-яких зловживань зі сторони Подільського управління поліції ГУ НП в місті Києві щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_5 від 18.06.2025 року. Не маючи вагомих обставин, які б вказували на наявність об`єктивної сторони складу злочину, уповноважені особи Подільського УП ГУ НП в м. Києві правомірно не зареєстрували кримінальне провадження за заявою ОСОБА_5 від 18.06.2025. Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні скарги.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.214, 303-307 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Подільського УП ГУ НП у м. Києві щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення в ЄДРД за заявою від 18.06.2025, вх.№ЄО 27887.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1