Справа № 589/717/24
Провадження № 1-кп/589/461/25
УХВАЛА

26 червня 2025 року

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участі: секретаря судового засідання - ОСОБА_4 ,

прокурора - ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого - ОСОБА_7 ,

розглянувши в закритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка клопотання захисту про призначення судової експертизи з технічного дослідження матеріалів та засобів звукозапису в кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_7

- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 201 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

У судовому засіданні захисником обвинуваченого заявлено клопотання про проведення судової експертизи з технічного дослідження матеріалів та засобів звукозапису. Дане клопотання мотивоване низькою якістю досліджених під час судового розгляду звукозаписів телефонних та інших розмов ОСОБА_7 , зроблених під час проведення негласних слідчо-розшукових заходів. Крім того вважає, що розмови є неповними та вибірковими. Вказані обставини мають суттєве значення для повного та об`єктивного дослідження всіх обставин інкримінованого ОСОБА_7 кримінального правопорушення і для їх з`ясування, необхідні спеціальні знання. Просив на вирішення даної експертизи поставити наступні питання: «1) чи є звукозаписи телефонних та інших розмов, надані в суд прокурором по даному кримінальному провадженню, автентичними; 2) за допомогою якого технічного пристрою (відеомагнітофона, диктофона, відеокамери чи спеціальних засобів) зафіксовані надані в суд звукозаписи та їх фрагменти; 3) чи є надані на дослідження звукозаписи оригіналами чи копіями; 4) чи є фіксація наданих звукозаписів безперервною; 5) чи зазнавали змін надані на дослідження звукозаписи; 6) за допомогою одного чи декількох технічних пристроїв зафіксовані надані у суд звукозаписи».

Обвинувачений клопотання захисника підтримав.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання.

Суд, заслухавши думки учасників процесу, дійшов до наступних висновків.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

За змістом частини 1 статті 242, пункту 1 частини 1 статті 244 КПК України експертиза проводиться, якщо для з`ясування обставин, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

У частині 2 статті 242 КПК України передбачено перелік обставин, для встановлення яких проведення експертизи є обов`язковим.

Водночас призначення судової експертизи звукозаписів у кримінальному провадженні у відповідності до частини 2 статті 242 КПК України не є обов`язковим і може мати місце лише, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Будь-яке клопотання, в тому числі про призначення судової експертизи, повинне бути обґрунтованим та мотивованим. Між тим, доводи, якими захисник обґрунтовує необхідність призначення експертизи не вказують на наявність обставин, передбачених у частині 2 статті 332, частині 2 статті 242 КПК України, які би зобов`язували суд призначити відповідну експертизу.

Так, захисник на вирішення експерту просить поставити питання, щодо того чи є звукозаписи оригіналами чи копіями.

У цьому зв`язку, суд вважає за необхідне зазначити, що електронні документи, якими у даному випадку є файли аудіозаписів, мають значні відмінності від паперових документів. Зокрема, електронний документ не має жорсткої прив`язки до певного матеріального носія інформації, тому один і той же документ (файл) може існувати у ідентичному вигляді на різних носіях. Аналогічні висновки сформовані у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 29 березня 2021 року у справі № 554/5090/16-к.

Таким чином, вирішення вказаного питання не потребує спеціальних знань.

До того ж у вищевказаній постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду зазначено, що відповідно до пунктів 4.5.1, 4.5.6 Зводу відомостей, що становлять державну таємницю, затвердженого наказом голови Служби безпеки України від 12 серпня 2005 року № 440, до державної таємниці належать відомості про номенклатуру, фактичну наявність спеціальних технічних засобів чи спеціальної техніки: устаткування, апаратури, приладів, пристрів, програмного забезпечення, препаратів та інших виробів, призначених (спеціально розроблених, виготовлених, запрограмованих або пристосованих) для негласного отримання інформації, що розкривають найменування, принцип дії чи експлуатаційні характеристики технічних засобів розвідки, спеціальних технічних засобів чи спеціальної техніки, призначених для здійснення та забезпечення оперативно-розшукової, контррозвідувальної чи розвідувальної діяльності, володіння якими дає змогу зацікавленій стороні впливати на її результати, що створює загрозу національним інтересам і безпеці. Враховуючи, що відомості про спеціальні технічні засоби, призначені для негласного отримання інформації, є державною таємницею і стосуються не тільки цього кримінального провадження, їх розголошення без належних і обґрунтованих підстав загрожує національним інтересам та безпеці, поняття і ознаки яких визначені в Законі України від 21 червня 2018 року № 2469-VIII «Про національну безпеку України». Отже, право обмеження на розкриття у кримінальному провадженні відомостей, визначених ст. 246 КПК, обумовлено віднесенням їх до державної таємниці та потребою зберігати таємні методи розслідування злочинів.

Щодо решти питань, які, як вказує захисник необхідно поставити експерту, то суд зазначає про те, що клопотання не містить переліку обставини, що мають значення для кримінального провадження, для з`ясування яких необхідно призначити експертизу та ставити відповідні питання.

Таким чином, суд вважає, що стороною захисту не наведено переконливих аргументів щодо необхідності призначення заявленої експертизи у справі.

Суд також зазначає, що згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини, вимога справедливого судового розгляду не накладає на суд першої інстанції зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо захист наполягає на тому, щоб суд заслухав свідка або прийняв інші докази (такі як, наприклад, висновок експерта) національні суди повинні вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під часу слухання справи («Хусейн та інші проти Азербайджану» (Huseyn and Others v. Azerbaijan), заяви № 35485/05; 35680/05; 36085/05; 45553/05, 26 липня 2011 року, § 196; «Ходорковський та Лєбєдєв проти Росії» (Khodorkovskiy and Lebedev v. Russia), заяви № 51111/07; 42757/07, § 718, 721; «Полетан та Азіровік проти колишньої Югославської Республіки Македонія» (Poletan and Azirovik v. the former Yugoslav Republic of Macedonia), заяви № 26711/07; 32786/10; 34278/10, 12 травня 2016 року, § 95).

Враховуючи викладене, оскільки в судовому засіданні не було встановлено підстав, передбачених статтями 242, 332 КПК України для призначення експертизи, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання.

На підставі викладеного, керуючись статтями 242,332,369-372КПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_2