Провадження № 1-кс/643/3945/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.07.2025

Слідчий суддя Салтівський районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Салтівського районного суду міста Харкова клопотання потерпілої ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0003437 від 16.10.2024, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді 15.07.2025 з клопотанням звернувся вказана потерпіла, яка клопоче про скасування арешту, накладеного, з метою збереження речових доказів, на банківський рахунок гр. ОСОБА_4 .. Потерпіла своє клопотання мотивує тим, що відповідні гроші будуть перераховані на її банківський рахунок з метою відшкодування заподіяної шкоди. З огляду на викладене, потерпіла вважає, що підстави для арешту відпали, тому прохає його скасувати..

Суд провів судове засідання за відсутності сторони обвинувачення та потерпілої, які повідомлялися про дату та час судового засідання належним чином.

Дослідивши клопотання з додатками та позицію прокурора слідчий суддя доходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на викладене ініціювати арешт майна може лише власник чи володілець майна, у тому числі, якщо вони мають процесуальний статус підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника.

З комплексного тлумачення вимог чинного законодавства випливає, що грошові кошти на банківському рахунку фізичної особи належать самій фізичній особі, тобто клієнту банку. Банк виступає зберігачем цих коштів і зобов`язується гарантувати їхню безперешкодну видачу або переказ на вимогу клієнта, а також має право їх використовувати в межах, встановлених банківським законодавством, без порушення прав власника коштів.

Таким чином власником банківського рахунку ОСОБА_4 та грошових коштів на ньому є ОСОБА_4 та потерпіла ОСОБА_3 не має до нього жодного відношення, а отже не має права клопотати про скасування арешту, накладеного, з метою збереження речових доказів, на банківський рахунок гр. ОСОБА_4 .

При цьому, слідчий суддя відмічає, що скасування арешту, накладеного, з метою збереження речових доказів, на банківський рахунок гр. ОСОБА_4 жодним чином не тягне за собою її обов`язку останньої перевести грошові кошти на будь-який банківський рахунок, іншого механізму, окрім, передбаченого ст.100 КПК України за наявності відповідного цивільного позову у кримінальному провадженні, для відшкодування шкоди потерпілій не існує.

Беручи до уваги наведене, слідчий суддя переконаний, що клопотання про скасування арешту майна не ґрунтується на законі та підлягає відхиленню.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання потерпілої ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0003437 від 16.10.2024 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1