справа № 179/945/24
провадження № 1-кп/179/21/25
У Х В А Л А

24 червня 2025 року с-ще Магдалинівка

Магдалинівський районний суд Дніпропетровської області

у складі головуючого судді ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5

потерпілої ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадження №0000064 від 09.03.2024 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Подвірки Дергачівського району Харківської області, українця, громадянина України, маючого повну середню освіту, одруженого, військовослужбовця військової служби за призивом під час мобілізації в посаді солдат резерву військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,

обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000064 від 09.03.2024 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

23.06.2025 захисником ОСОБА_5 подано письмове клопотання про призначення додаткової судово-медичної експертизи та просить суд призначити у справі додаткову судово-медичну експертизу, проведення якої доручити ДСУ «Головне бюро СМЕ, надавши експертам всі матеріали справи, на вирішення якої поставити наступні питання:

1) Як на стан потерпілого ОСОБА_7 вплинуло те, що йому не було проведено гемотранфузію при тому, що 09.03.2024 з його плевральної порожнини було вилучено 1250 мл крові, а з черевної порожнини 1500 мл крові (загалом 2 літра та 750 мілілітрів)? Як крововтрата без проведеної гемотрансфузії вплинула на те, що у потерпілого ОСОБА_7 розвинулась серцева недостатність, що і стала причиною смерті?

2) Як, згідно медичної документації, на стан потерпілого ОСОБА_7 вплинуло те, що при ознаках легеневої недостатності йому не було зроблено протягом чотирьох днів перебування у лікарні трахеостомію?

3) Як на стан одужання потерпілого ОСОБА_8 вплинула макрофолікулярна залозиста (колоїдна) аденома щитоподібної залози ОСОБА_7 , гіперплазія лімфоїдної тканини в селезінці, жирове переродження підшлункової залози згідно медичної документації, встановлені у нього під час розтину (дослідження внутрішніх органів)? Чи могли ці стани ОСОБА_7 сприяти ускладненню перебігу інфекційних уражень (зокрема, пневмонії); порушенню відновлювальних процесів після операції; зниженню адаптаційних механізмів при крововтраті?

4) Чи можливо, згідно медичної документації, розмежувати та описати сліди на тілі та всередині тіла ОСОБА_7 , які утворилися від ножового поранення безпосередньо, та всі інші сліди від дій лікарів внаслідок лікування?

5) Чи були, згідно медичної документації, у ОСОБА_4 тілесні ушкодження 09.03.2024, вказані у довідці чергового лікаря-хірурга КП «Магдалинівська ЦРЛ» від 09.03.2024, виданій ОСОБА_4 , 1978 року народження, в тому, що йому надана медична допомога з приводу закритого перелому 5-го ребра без зміщення відламків зліва, забій лівої половини грудної клітини? Та чи могли утворитися вказані тілесні ушкодження за обставин, які викладені у показаннях ОСОБА_4 .?

6) Як описані в медичній документації рани ОСОБА_7 співвідносять із показами ОСОБА_4 щодо нанесення їх з позиції лежачи?

В обґрунтування клопотання посилається на те, що не дивлячись на значну крововтрату, ОСОБА_7 не було здійснено гемотрансфузію (переливання крові та її компонентів), внаслідок чого у нього розвивалась серцева недостатність. Також, не дивлячись на легеневу недостатність, ОСОБА_7 не було вчасно зроблено трахеостомію.

В описовій частині висновку СМЕ №265Н від 15.03.2024 вказано, що при огляді чергового анестезіолога 12.03.2024 було констатовано масивну кровотечу. Однак, консиліум лікарів тільки 14.03.2024 вирішив готувати ОСОБА_9 до трахеостомії та до релапаратомії. Про гемотрансфузію мова йшла, хоча ознаки при розтині трупу ОСОБА_9 свідчать про її необхідність «нерівномірне кровонаповнення та недокрів`я судинної мережі мозку та внутрішніх органів». Однак, питання про вплив на перебіг одужання ОСОБА_7 непроведення трахеостомії та гемотрансфузії експертом не вирішене.

Також поза увагою проведених у справі судово-медичних експертиз залишилось і те, як вплинуло на стан ОСОБА_7 та одужання наявність наступних захворювань та станів: гіперплазія лімфоїдної тканини в селезінці, прояви жирового переродження підшлункової залози, макрофолікулярна залозиста (колоїдна) аденома щитоподібної залози.

Це питання залишилось поза увагою експертів, як і те, як вплинула на стан здоров`я ОСОБА_7 залозиста аденома щитоподібної залози, яка вказана в медичній документації, але ніяк не описана експертом ОСОБА_10 у висновку СМЕ №265Н від 15.03.2024.

Також у висновку експерта №141/16 щодо травмування 09.03.2024 ОСОБА_4 вказано довідці чергового лікаря-хірурга КП «Магдалинівська ЦРЛ» від 09.03.2024, виданій ОСОБА_4 , 1978 року народження в тім, що йому надана медична допомога з приводу закритого перелому 5-го ребра без зміщення відламків зліва, забій лівої половини грудної клітини. Однак ОСОБА_10 зазначає далі, що «згідно наданих медичних документів будь-яких тілесних ушкоджень у потерпілого не виявлено».

Також експерт у висновку експерта №265Н, не дивлячись на опис у потерпілого ряду захворювань при життю, зокрема аденоми щитоподібної залози, на питання №5 «Якими захворюваннями страждав за життя» відповідає «Ознак захворювань не виявлено».

Також експерт допустила юридичне тлумачення у висновку №265Н щодо діагнозу «вбивство», хоча при допиті повідомила, що мали місце тілесні ушкодження, що призвели до смерті, а «вбивство» взяте як термін з постанови слідчого.

Також ОСОБА_10 у висновку експерта №265Н описані рани ОСОБА_8 та напрямок їх заподіяння: «перша рана розміром 3,5 на 1,0 сантиметрів в області грудної клітки спереду справа в 7-8 міжребер`ї по середині між парастернальною лінією та середньо-ключичною з раньовим каналом, який йде зверху вниз та дещо медіально, при ревізії зондом проникає в праву превральну порожнину. В лівій підреберній ділянці знаходиться друга рана від ножового поранення, розміром 4 на 2,5 сантиметрів, з раньовим каналом, який йде зверху вниз та медіально», при цьому не вказано, чи дійсно ці рани можуть бути заподіяні з положення лежачи, чи заподіяні вони однією рукою (правою чи лівою). Це потребує додаткового вивчення та експертного дослідження.

Крім того, захисник вказує на те, що Самарівська окружна прокуратура внесла 01.06.2025 до ЄРДР відомості про вчинення дій відносно ОСОБА_7 , які мають ознаки злочину, передбаченого статтею 140 КК України, а саме непроведення лікарями гемотрансфузії (переливання крові) ОСОБА_7 , який втратив 2,75 літрів крові, та непроведення ОСОБА_7 трахеостомії, та триває процедура внесення до ЄРДР вказаних відомостей, та проведення досудового розслідування.

У судовому засіданні захисник підтримав клопотання та просив його задовольнити. Суду пояснив, що проведення додаткової експертизи необхідно насамперед, для встановлення причини смерті потерпілого ОСОБА_7 з огляду на проведене лікування, а також перевірки правдивості показань обвинуваченого. Обвинувачений у судовому засіданні підтримав клопотання захисника.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на відсутність підстав для призначення додаткової експертизи. Потерпіла ОСОБА_6 підтримала позицію прокурора.

Вислухав пояснення учасників судового провадження, дослідивши доводи клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених ст.244 КПК України, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: встановлення причин смерті; встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження за наявності підстав, передбачених ст.242 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно із п. 1.2.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Відповідно до п.5.4 Інструкції, повторна експертиза призначається, коли висновок експерта буде визнано судом необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або інакше викликає сумніви в його правильності. Призначення повторної експертизи повинно бути мотивоване, а її проведення доручається іншому експертові або іншим експертам.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріали (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Відповідно до п. 2.3 зазначеної Інструкції додаткова судово-медична експертиза доручається експерту (експертам), що проводив (проводили) первинну експертизу, або іншому (іншим) експерту (експертам). Повторна судово-медична експертиза повинна бути доручена тільки іншому (іншим) експерту (експертам).

В постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» (зі змінами), зазначено, що повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою необґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертиз.

За усталеною судовою практикою, якщо висновок експерта є неповним або неясним, за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити експертизу, яка вважається додатковою, та доручається тому самому або іншому експерту (експертам). За наявності сумнівів у правильності висновку експерта (необґрунтованість, суперечність з іншими матеріалами справи тощо) за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити нову експертизу, доручивши її проведення іншим експертам.

У цьому кримінальному провадженні наявний висновок судово-медичної експертизи № 265Н від 05.04.2024, згідно якої встановлена причина настання смерті, ступінь тяжкості та характер тілесних ушкоджень потерпілого ОСОБА_7 та експертом надані відповіді на усі поставлені питання.

Крім того, судом було допитано експерта ОСОБА_10 , яка проводила вказану експертизу, і яка роз`яснила її в судовому засіданні.

Також під час досудового розслідування проведено судово-медичну експертизу №141/19 від 02.04.2024, відповідно до висновків якої, за даними медичних документів, тілесних ушкоджень у ОСОБА_4 не виявлено. При цьому захисником не надано суду додаткових даних або документів на підтвердження наявності у ОСОБА_4 тілесних ушкоджень, які б не були надані експерту.

Разом з тим, захисник, заявляючи вказане вище клопотання, не навів належного та достатнього обґрунтування для призначення додаткової судово-медичної експертизи, а питання №№1-4, які просить поставити експерту захисник, виходять за межі пред`явленого обвинувачення. У клопотанні захисником чітко не зазначено, які саме фактичні дані чи обставини можливо встановити при проведенні додаткової експертизи.

Суд вважає, що наявні в матеріалах кримінального провадження результати проведених експертиз та пояснення експерта в судовому засіданні можуть бути використані при прийнятті рішення у кримінальному провадженні поряд з іншими доказами, оцінка яким буде дана судом в нарадчій кімнаті.

При цьому належного, достатнього обґрунтування необхідності проведення додаткової експертизи захисником не надано та, з огляду на доводи клопотання, судом не встановлено.

Суд вважає за необхідне зазначити, що відмова в задоволенні клопотання про призначення додаткової судово-медичної експертизи свідчить не про порушення кримінального процесуального закону та неповноту дослідження доказів, а про відсутність аргументованих доводів щодо необхідності цих дій.

Враховуючи викладене суд дійшов до висновку, що клопотання захисника не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.242, 332, 350, 372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення додаткової судово-медичної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1