ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/975/25 Справа № 216/2322/25 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2025 року Кривий Ріг

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретар ОСОБА_5

за участю прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

підозрюваної ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 квітня 2025 року, якою відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, раніше не судимої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 квітня 2025 року підозрюваній ОСОБА_8 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 23 червня 2025 року включно та визначено заставу у розмірі 999240 грн.

Своє рішення слідчий суддя мотивував обґрунтованістю пред`явленої ОСОБА_8 підозри та наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. На думку слідчого судді, більш м`які запобіжні заходи, є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим ст.177 Кримінального процесуального кодексу України.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_7 просить ухвалу слідчого судді скасувати та відмовити прокурору у задоволенні клопотання. Вказує на необгрунтованість пред`явленої ОСОБА_8 підозри за ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України та як наслідок, відсутність підстав для продовження найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначає, що прокурором не надано доказів на підтвердження існування заявлених ризиків. Наголошує, що підозрювана самостійно прибула до суду для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу, що виключає наявність ризику переховування. Крім того, оцінка ризику переховування на підставі лише суворості можливого покарання є порушенням принципів національного законодавства та практики ЄСПЛ. Звертає увагу, що прокурором не доведено неможливість застосування до підозрюваної більш м`яких запобіжних заходів. Враховуючи, що ОСОБА_8 раніше не судима, до кримінальної відповідальності не притягалась, має на утриманні малолітнього сина ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , злочин не спрямований проти життя та здоров`я, вина недоведена, а пред`явлена підозра необґрунтована та не підтверджена доказами, вважає обрання найсуворішого запобіжного заходу незаконним.

Заслухавши доповідача, доводи захисника та підозрюваної, які підтримали апеляційну скаргу, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно із ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Розглядаючи клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу, та умови, за яких таке продовження можливе.

Колегія суддів вважає, що зазначені вище вимоги кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчим суддею дотримані, висновки суду про необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_8 обґрунтовані та підтверджуються матеріалами справи.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, третім слідчим відділом (з дислокацією в м. Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого в місті Полтаві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000279 від 04.06.2024 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3, 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. ч. 2, 3, 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України.

Дії ОСОБА_8 , які виразилися у заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, в умовах воєнного стану, у особливо великих розмірах, вчинене організованою групою, вчинене в ролі пособника, вчинене повторно, кваліфікуються за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27 ч. 5 ст. 191 КК України.

04.04.2025 року о 08 год. 53 хв. у порядку ст. ст. 276-278 КПК України ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованих правопорушень, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Письмове повідомлення про підозру в порядку, передбаченому ст. 276-278 КПК України, є початковим моментом притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Отже, на початковій стадії розслідування оцінка обґрунтованості підозри не повинна пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

Так, оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи достатню наявність доказів про вчинення інкримінованих підозрюваній кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, колегія суддів вважає, що наявна обґрунтованість підозри ОСОБА_8 в контексті її розуміння ЄСПЛ.

При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. Зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

05.04.2025 року до підозрюваної ОСОБА_8 слідчим суддею Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з правом внесення застави в розмірі 3,5 млн. грн. строком до 05.05.2025 року.

25.04.2023 ухвалою слідчого судді Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000279 від 04 червня 2024 року до десяти місяців, тобто до 05 вересня 2025 року включно.

Ухвалою слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25.04.2025 року продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_8 на 60 днів до 23 червня 2025 року включно, та визначено розмір застави у межах 330 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 999240 грн.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України судом встановлено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам протиправної поведінки підозрюваної.

Наявність таких ризиків підтверджується тяжкістю кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_8 , вагомістю наявних доказів вчинення нею кримінальних правопорушень, тяжкістю покарання, що загрожує у разі визнання її винуватою.

При продовженні строку тримання під вартою ОСОБА_8 слідчим суддею було встановлено, що надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що підозрювана може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення, вплинути на свідків та інших підозрюваних, а також вчинити спробу втечі чи переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Зазначені ризики мали місце під час застосування запобіжного заходу і на даний час не зменшились.

Колегія суддів зауважує, що ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрювана може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваною зазначених дій.

Заявлені прокурором ризики є цілком ймовірними та чинний КПК України не вимагає доказів того, що підозрювана обов`язково, тобто поза всяким сумнівом здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вона має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні надалі, а тому доводи захисника про необґрунтованість заявлених ризиків є такими, що не заслуговують на увагу.

Продовжуючи відносно підозрюваної ОСОБА_8 строк тримання під вартою, слідчий суддя достатньо врахував обставини, які враховуються при продовженні строку тримання під вартою, передбачені ст.178 КПК України, а саме те, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, у разі визнання винуватою у вчиненні яких, їй може загрожувати покарання у виді позбавленням волі на строк від 7 до 12 років; її сімейний стан, те, що вона заміжня та має на утриманні малолітнього сина ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; наявність у підозрюваної постійного місця роботи; репутацію підозрюваної, яка раніше не судима, підозрюється у вчиненні чотирьох епізодів особливо тяжкого злочину, пов`язаного з корупцією; майновий стан підозрюваної, родина якої має високий сукупний дохід та ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Вік та стан здоров`я підозрюваної дозволяє застосувати до неї запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На думку апеляційного суду, при визначенні розміру застави, слідчим суддею дотримано вимоги, встановлені ст.ст. 177, 178, 182 КПК України, та позицію Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів доходить висновку, що оскаржувана ухвала слідчого судді є законною і обґрунтованою, а тому її необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 404, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_10 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 квітня 2025 року, якою продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_8 та визначено розмір застави у межах 330 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 999240 грн., залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді