Справа № 308/6337/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 в кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000907від 04 травня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна, -

встановив:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 в кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000907від 04 травня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 будучи раніше засудженим відповідно до вироку Ужгородського міськрайонного суду №308/4768/23 від 12.05.2023 до позбавлення волі строком на п`ять років та на підставі ст. 75 КК України звільненим від відбування покарання з умовним терміном на два роки, на шлях виправлення не став та вчинив нове кримінальне правопорушення за наступних обставин. Так встановлено, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався, та діє по теперішній час. Разом з тим в ході досудового розслідування було встановлено, що 04 травня 2025 близько 12 години 00 хвилини, ОСОБА_4 рухаючись біля будинку №46 по вул. Руська, що в м. Ужгороді побачив ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який рухався йому на зустріч та в якого з лівої кишені штанів стирчав належний йому мобільний телефон марки «Redmi 13C 8GB RAM256 GB ROM». Побачивши це у ОСОБА_4 виник протиправний корисливий мотив, направлений на викрадення чужого майна, а саме вищевказаного мобільного телефону.

Так, ОСОБА_4 реалізуючи свій протиправний умисел та корисливий мотив, направлений на викрадення чужого майна, з метою особистого збагачення, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно небезпечних наслідків і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, у момент, коли потерпілий ОСОБА_5 проходив повз нього, ОСОБА_4 наблизився до нього і здійснив викрадення мобільного телефону марки «Redmi 13C 8GB RAM256 GB ROM», вартість якого становить 4550 грн. Після чого ОСОБА_4 покинув місце події у невідомому напрямку, маючи реальну можливість розпорядитись викраденим майном на власний розсуд. Своїми умисними діями ОСОБА_4 спричинив потерпілому ОСОБА_5 матеріального збитку на суму 4550 грн.

04.05.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , затримано у порядку ст. 208 КПК України.

05.05.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану.

В ході проведення особистого обшуку під час затримання гр. ОСОБА_4 було виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Redmi 13C» IMEI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 який упаковано до спец. пакету НПУ №PSP1192841.

05.05.2025, вилучені речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

З метою збереження речових доказів, а також для встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення прокурор просить накласти арешт на майно, що було вилучене 04 травня 2025 року в результаті проведення особистого обшуку гр. ОСОБА_4 ..

У судове засідання прокурор не з`явився, проте подав заяву, в якій просить провести розгляд клопотання про арешт майна без його участі та клопотання задовольнити в повному обсязі.

Власник майна в судове засідання не прибув, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому порядку.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, у зв`язку з чим слідчий суддя розглянув подане клопотання про арешт майна у відсутності вказаних осіб.

Застосування технічних засобів фіксування кримінального провадження під час розгляду клопотання не здійснювалось відповідно до статті 107 КПК.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність його задоволення виходячи із наступного.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

В частині 1 статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За змістом ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 11 статті 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 будучи раніше засудженим відповідно до вироку Ужгородського міськрайонного суду №308/4768/23 від 12.05.2023 до позбавлення волі строком на п`ять років та на підставі ст. 75 КК України звільненим від відбування покарання з умовним терміном на два роки, на шлях виправлення не став та вчинив нове кримінальне правопорушення за наступних обставин. Так встановлено, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався, та діє по теперішній час. Разом з тим в ході досудового розслідування було встановлено, що 04 травня 2025 близько 12 години 00 хвилини, ОСОБА_4 рухаючись біля будинку №46 по вул. Руська, що в м. Ужгороді побачив ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який рухався йому на зустріч та в якого з лівої кишені штанів стирчав належний йому мобільний телефон марки «Redmi 13C 8GB RAM256 GB ROM». Побачивши це у ОСОБА_4 виник протиправний корисливий мотив, направлений на викрадення чужого майна, а саме вищевказаного мобільного телефону.

Так, ОСОБА_4 реалізуючи свій протиправний умисел та корисливий мотив, направлений на викрадення чужого майна, з метою особистого збагачення, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно небезпечних наслідків і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, у момент, коли потерпілий ОСОБА_5 проходив повз нього, ОСОБА_4 наблизився до нього і здійснив викрадення мобільного телефону марки «Redmi 13C 8GB RAM256 GB ROM», вартість якого становить 4550 грн. Після чого ОСОБА_4 покинув місце події у невідомому напрямку, маючи реальну можливість розпорядитись викраденим майном на власний розсуд. Своїми умисними діями ОСОБА_4 спричинив потерпілому ОСОБА_5 матеріального збитку на суму 4550 грн.

04.05.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , затримано у порядку ст. 208 КПК України.

05.05.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану.

В ході проведення особистого обшуку під час затримання гр. ОСОБА_4 було виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Redmi 13C» IMEI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 який упаковано до спец. пакету НПУ №PSP1192841.

05.05.2025, вилучені речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні., про що винесено відповідну постанову.

Також, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України, слідчому судді доведено необхідність такого арешту майна з метою збереження речового доказу, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя враховує наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, а тому клопотання слідчого слід задовольнити.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, що було вилучене 04 травня 2025 року в проведення особистого обшуку під час затримання гр. ОСОБА_4 , а саме: мобільний телефон марки «Redmi 13C» IMEI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 який упаковано до спец. пакету НПУ №PSP1192841.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Копію ухвали вручити слідчому, а іншим учасникам направити не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1