Справа № 457/738/25
провадження №1-кс/457/216/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2025 року м. Трускавець

Слідчий суддя Трускавецького міського суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Трускавці скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність ВП №2 Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області з приводу невнесення відомостей про вчинені кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Трускавецького міського суду Львівської області із скаргою на бездіяльність уповноваженої посадової особи ВП №2 Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області з приводу невнесення відомостей про вчинені кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу мотивує тим, що 29.04.2025 він подав заяву до ВП №2 Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 382, ст.26, ч.2 ст.367 КК України та про визнання його потерпілим та його сім`ї. Станом на 12 травня 2025 року йому не відомо про результати щодо розгляду даної заяви.

У заяві викладені фактичні обставини, що свідчать про наявність ознак складу злочину та наявні докази. Зокрема в судовій справі за номером 457/419/19 містяться дані, що ОСОБА_3 пропонувалось житло із тимчасового фонду та житлове приміщення, яке пропонувалось відповідачам за адресою по АДРЕСА_1 . Проте відсутні відомості про те, що саме дане житлове приміщення відповідає санітарним та технічним вимогам. У постанові Верховного суду у справі номер 457/419/19, вказано, що ОСОБА_4 повинен знати про обтяження майна, яке він прийняв в дар. Поліція не взяла до уваги те, що родина Яворських більше 40 років мала законне право користуватись квартирами в цьому будинку. Тому було порушено Статтю 8 Європейської конвенції з прав людини, яка передбачає право на повагу до "приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції", за умови дотримання певних обмежень, які "встановлюються відповідно до закону" і "є потрібними в демократичному суспільстві".

У вищевказаній справі в суді першої інстанції, брала участь служба у справах дітей Трускавецької міської ради. Проте, дана служба від імені якої діяла ОСОБА_5 відповідно до протоколу судового засідання від 03.06.2019 року відносно позову про виселення не заперечувала та просила його задовільнити. Вона навіть не клопотала про забезпечення рівноцінним житлом для малолітньої дитини, права якої порушено і відділення поліції не допитало даний орган, який має пряме відношення щодо даного кримінальго провадження.

ВП №2 Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області користається своїм службовим становищем та приховує від заявника (потерпілого) хід досудового розслідування. Це полягає в тому, що його як потерпілого не було проінформовано належним чином про прийняте рішення по заяві від 29.04.2025 у встановлений законом строк, не вручено памятки потерпілого.

В судове засідання скаржник з`явився, скаргу підтримав з підстав зазначених в ній. Просив визнати протиправною бездіяльність уповноваженої особи органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за його заявою від 29.04.2025 року. Зобов`язати уповноважену особу невідкладно внести відповідні відомості до ЄРДР та надати йому та зазначеним особам в заяві від 29 квітня 2025 року витяг та памятку потерпілих.

Представник ВП № 2 Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був належно повідомлений.

Заслухавши скаржника, вивчивши матеріали скарги та додані до неї матеріали, матеріали ІКС ІПНП № 3282 від 29.04.202 , слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що 29.04.2025 ОСОБА_3 було подано заву до ВП №2 Дрогобицького РВП ГУНП в Львівській області про вчинення відносно нього кримінальних правопорушень за ч. 3 ст. 382, ст. 26, ч.2 ст. 367 КК України. Однак станом на 12.05.2025 року йому не відомо результату щодо розгляду даної заяви.

На час розгляду скарги, відомості зазначені у скарзі до ЄРДР не внесені.

Згідно ч.3 ст 382 КК України, умисне невиконання вироку, рішення, ухвали, постанови суду, що набрали законної сили, або перешкоджання їх виконанню, вчинені службовою особою, яка займає відповідальне чи особливо відповідальне становище, або особою, раніше судимою за злочин, передбачений цією статтею, або якщо вони заподіяли істотну шкоду охоронюваним законом правам і свободам громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам юридичних осіб, караються позбавленням волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Згідно ч.2 ст. 367 КК України, службова недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб, якщо воно спричинило тяжкі наслідки, карається позбавленням волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого.

В силу ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Отже для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник має зазначити у повідомленні конкретні, відомі йому обставини такого злочину. Дійсно, у особи, яка подає заяву, відсутній обов`язок наводити в ній всі ознаки певного злочину. Забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінальних правопорушень, у тому числі доведення обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладено саме на органи досудового розслідування та є одним із завдань кримінального провадження. Водночас, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про конкретне кримінальне правопорушення.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України щодо внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення перебувають у взаємозв`язку із ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення мають бути критерієм внесення його до ЄРДР.

Пунктом 4 ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до ЄРДР має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

На підставі п. 2 Розділу ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомлені чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Тобто закон передбачає необхідність попереднього вивчення слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку, викладеного у постанов Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року в справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відмінністю письмової заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від будь-якого іншого звернення є викладення в такій заяві об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного кримінального правопорушення. Якщо таких даних немає, то такі відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При розгляді питання, що стосується невнесення відомостей в ЄРДР, слідчий суддя також враховує висновок Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, викладений у постанові від 30.09.2021 у справі №556/450/18, відповідно до якого підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

За правилами п.1 ч.1 ст.303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

З тексту заяви ОСОБА_3 вбачається, що умисно невиконується рішення по справі №457/419/19.

Слідчим суддею встановлено, що рішенням Трускавецького міського суду Львівської області від 03.06.2019, по справі №457/419/19, виселено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з квартири АДРЕСА_2 у фонд житла Трускавецької міської ради для тимчасового проживання до часу забезпечення їх впорядкованим, достатнім за розміром житловим приміщенням.

Постановою Львівського апеляційного суду від 04.11.2019, по справі №457/419/19, апеляційну скаргу ОСОБА_3 задоволено частково. Рішення Трускавецького міського суду Львівської області від 03 червня 2019 року скасувати та ухвалити нову постанову, якою відмовити ОСОБА_4 у задоволенні позову до ОСОБА_3 , ОСОБА_7 та ОСОБА_6 у власних інтересах та в інтересах ОСОБА_8 про виселення згаданих відповідачів з квартири АДРЕСА_2 .

Постановою Верховного Суду від 12.07.2021 по справі №457/419/19, касаційну скаргу ОСОБА_4 залишено без задоволення, а постанову Львівського апеляційного суду від 04 листопада 2019 року без змін.

З аналізу вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що постанова Львівського апеляційного суду від 04.11.2019, яка набрала законної сили не носить зобов"язального характеру та не підлягає примусовому виконанню, а відтак, дані обставини унеможливлюють наявність складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст 382 КК України.

Крім того, будь яких об`єктивних даних, що свідчать про наявність в діях службових осіб виконавчого комітету Трускавецької міської ради, Служби в справах дітей Трускавецької міської ради ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України, у заяві не наведено, а тому вона не є такою яка підлягає обов`язковому внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань. З огляду на викладене скарга ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 304 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Повний текст ухвали виготовлено 19.05.2025.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1