Номер провадження № 1-кп/756/834/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі:

судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому закритому судовому засіданні в залі судових засідань № 5 Оболонського районного суду міста Києва клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою поданого в рамках судового провадження за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Горлівка, Донецької області, який не має місця реєстрації на території України та місця постійного проживання,

у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 152 КК України,

УСТАНОВИВ:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

1.1. У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває вказане кримінальне провадження.

1.2. Прокурором у судовому засіданні заявлено клопотання в порядку до ч. 3 ст. 315 КПК України про продовження строку дії запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, оскільки обраний раніше запобіжний захід у вигляди тримання під вартою спливає 19.10.2024.

2. Позиції сторін кримінального провадження.

2.1. В обґрунтування клопотання прокурор зазначає наступне, що наразі продовжують існувати ризики, передбачені пунктами 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

На вказані ризики, на думку прокурора, вказують ті обставини, що ОСОБА_5 може переховуватись від суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може впливати на свідків є те, що останньому відомі осіб, які є свідками в кримінальному провадженні, як і місця їх проживання, бо останньому в порядку ст. 290 КПК України було вручені матеріали досудового розслідування, де наведені всі анкетні дані цих осіб. Обвинувачений шляхом погрози може схилити свідків до дачі неправдивих показань, відмови взагалі від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на здійснення судового розгляду.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слід враховувати мету, спосіб та обстановку вчинення даного кримінального правопорушення, враховуючи винятковий характер та суспільну небезпечність кримінального правопорушення у вчиненні якого обвинувачуються останній, може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню судового розгляду.

2.2. Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання прокурора та просив застосувати запобіжний захід, що не пов`язаний з триманням під вартою з тих підстав, що клопотання необґрунтоване, а ризики жодними чином не підтверджуються. При цьому, захисник просив урахувати, що його підзахисний наразі працевлаштований, а отже займається суспільно-корисною працею.

2.3. Обвинувачений ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку захисника, просив змінити запобіжний захід на більш м`який, що не пов`язаний із триманням під вартою.

3. Установлені судом обставин із посиланням на докази, мотивів з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

3.1. Як встановлено у підготовчому судовому засіданні, ОСОБА_5 інкримінується вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 152 КК України. Злочин відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

3.2. Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Як вбачається з положень ч. 4 ст. 199 КПК України розгляд клопотання про продовження строку дії тримання під вартою здійснюється за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

3.3. Аналізуючи положення ст. 194 КПК України разом із загальними положеннями КПК України щодо судового провадження в суді першої інстанції, можна дійти висновку, що при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри, тобто відповідно до статей 194, 199 КПК України під час процедури продовження запобіжного заходу, слід ураховувати, що надання оцінки доказів у справі відбувається лише в нарадчій кімнаті на стадії ухвалення вироку. Зазначене свідчить про те, що на стадії підготовчого судового засідання суд не може робити висновок щодо обґрунтованості підозри чи то обвинувачення безпосередньо шляхом надання оцінки доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Цими відомостями, на думку суду, є висунуте в передбаченому законом порядку обвинувачення, яке є предметом дослідження суду наразі.

Отже, суд, на підставі розумної оцінки, уважає причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для вирішення питання щодо подальшого продовження строку дії запобіжного заходу.

3.4. Досліджуючи матеріали клопотання, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення обвинуваченого та захисника у судовому засіданні, а також відомості про особистість ОСОБА_5 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_5 , може переховуватись від суду та здійснювати вплив на свідків у цьому кримінальному провадженні (ризики передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України) оскільки в країні триває війна, що ускладнює здійснення контролю за переміщенням осіб, як і те, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, не має постійного місця реєстрації та проживання. При цьому, свідками в даному кримінальному провадження є особи, які на час інкримінованих подій проживали разом з обвинуваченим в одному місці мешкання, а саме за адресою АДРЕСА_1 , а отже ризик здійснення впливу на вказаних свідків є реальним, ураховуючи й те, що ОСОБА_5 має з цими свідками міцні соціальні зв`язки.

Між тим, суд не погоджується з доводами прокурора щодо ризику про перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КК України), оскільки прокурором не доведено, так як і не надано документів, що свідчать про такий ризик, а лише перерахування дій не означає їх виконання. Бо, такі дії можливо оцінювати лише в сукупності з іншими доказами, а також з поведінки підозрюваного, які б у своїй сукупності підтверджували факт цих дій у минулому.

3.5. Наведене свідчить, що встановлені судом обставини утворюють наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На думку суду, наразі існують підстави для продовження щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу. Також суд наголошує, що наразі саме запобіжний захід - тримання під вартою, відповідає особистості обвинуваченого та встановленим обставинам - наявності ризиків, які є запобіжником саме належної процесуальної поведінки та співіснування з суспільством. Приймаючи таке рішення, суд відповідно до вимог ст. 178 КПК України також перевірив характеризуючи відомості щодо особистості обвинуваченого та наведені прокурором у клопотанні, як і тяжкість покарання в випадку визнання ОСОБА_5 винуватим.

3.6. А отже, судом наведено існування саме тих достатніх підстав відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, які, на його думку, є доказами в розумінні положень ч. 1 ст. 177 КПК України.

На думку суду, саме запобіжний захід - тримання під вартою, відповідає завданням кримінального провадження, визначеного ст. 2 КПК України, меті застосування запобіжного заходу та особистості обвинуваченого, встановленим обставинам - усунути ризики, які є запобіжником саме належної процесуальної поведінки та співіснування з суспільством.

3.7. Ураховуючи викладене, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є і надалі актуальним, суд, заслухавши думку прокурора, захисника, обвинуваченого з приводу продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, дійшов до висновку про необхідність продовження тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 на строк 60 (шістдесят) діб.

3.8. Судом, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при прийнятті такого рішення, було також вивчено відомості, що характеризують особистість обвинуваченого, які наведені прокурором у клопотанні, а також стороною захисту, що свідчить про необхідність задоволення клопотання прокурора та продовження відповідно до вимог ст. 315 КПК України строку дії запобіжного заходу, однак частково.

3.9. Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченими покладених на них обов`язків та не може бути завідомо непомірним для них.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2024 року для працездатних осіб складає 3028 гривень.

Для того, аби можна було вважати заставу такою, яку обвинувачений здатен внести та яка може забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, суд повинен урахувати положення статей 177, 178 КПК України, а також раціонально співставити її розмір з доведеними у справі ризиками, даними про особу обвинуваченого, тяжкістю вчиненого злочину, як і матеріальним станом обвинуваченого.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави.

3.10. Ураховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, стадію судового провадження, строк застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, а також те, що вирішення питання застосування альтернативного запобіжного заходу в виді застави є правом суду, останній вважає можливим при постановленні ухвали про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_5 можливо визначити також і розмір застави, яку обвинувачений має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і будуть вважатися такими, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

3.11. На переконання суду, застава у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн 00 коп., встановлена для ОСОБА_5 здатна забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а саме не відлучатися з м. Києва без дозволу суду, повідомляти суд про необхідність зміну свого місця проживання або роботи, утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні, здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись статтями 7, 31, 110, 132, 176 - 178, 181-186, 193 - 199, 314-316, 331, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою - задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач - ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду - 02896785).

У випадку внесення застави ОСОБА_5 , останній буде вважатися таким до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави, із покладенням зобов`язання за першою вимогою з`являтися до суду, а також покладенням обов`язків, зокрема:

- не відлучатися з м. Києва без дозволу суду;

- повідомляти суд про необхідність зміну свого місця проживання або роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а останнім днем строку її дії є 15.12.2024.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, захиснику, а також надати службі конвоювання для виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1