17.06.2025
Справа № 642/3357/25
Провадження № 1-кс/642/868/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Холодногірського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000826 від 12.06.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження за № 0000826 від 12.06.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 12.06.2025 до ЧЧ ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за фактом того, що 11.06.2025 близько 20 год 00 хв невстановлена особа, перебуваючи у підвалі житлового будинку, який розташований за адресою: м. Харків, вул. Євгена Котляра, 8/10 Б в умовах воєнного стану із застосуванням балончику, здійснила розбійний напад в ході якого відкрито заволоділа мобільним телефоном ТМ «Huawei Y6» та грошовими коштами у сумі 5000 гривень та паспортом громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , чим спричинила останньому матеріальну шкоду.

В ході проведення огляду місця події від 12.06.2025 в період часу з 13 год 45 хв до 14 год 18 хв за адресою: м. Харків, вул. Євгена Котляра 8/10 Б було виявлено та вилучено 1 (один) металевий балончик червоного кольору з маркуванням «Перець 4», який було вилучено та поміщено до паперового конверту НПУ у зв`язку з тим, що без вилучення він міг бути знищений чи переданий іншим особам, що унеможливило б у подальшому проведення досудового розслідування та доказування складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Слідчий зазначила, що з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування тимчасово вилученого майна, а саме: 1 (один) металевий балончик червоного кольору з маркуванням «Перець 4», виникла необхідність накласти на нього арешт, шляхом встановлення заборони користування, розпорядження та відчуження вказаним майном.

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 надали заяви до суду про розгляд клопотання у їх відсутності.

Власник вилученого майна ОСОБА_6 надав заяву у якій зазначив, що не заперечує щодо арешту майна, а саме: 1 (один) металевий балончик червоного кольору з маркуванням «Перець 4». Клопотання просив розглядати у його відсутності.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про задоволення такого клопотання.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

У відповідності до пункту 7 ч. 2 ст. 131 КПК одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Частиною другою ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Так, згідно положень ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Майно, яке було вилучено, імовірно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, та повинно бути використано для проведення подальших слідчих (розшукових) дій, має значення для подальшого встановлення кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення, а також містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На теперішній час триває проведення слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Відсутність рішення про накладення арешту на вилучене майно унеможливлює належне проведення слідчих (розшукових) дій з таким майном.

У зв`язку з чим з метою забезпечення збереження речових доказів та для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження є необхідність в накладенні арешту.

Постановою слідчого вищевказаний предмет визнаний речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000826 від 12.06.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, у зв`язку з чим наявна необхідність у проведенні слідчих дій з вилученим майном щодо арешту якого звертається сторона досудового розслідування.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім того, ч. 1 та ч. 2 ст. 100 КПК України передбачено, що речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 КПК України. Речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Враховуючи вищевикладене, з метою повного, об`єктивного та всебічного встановлення всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також осіб причетних до вчинення кримінального правопорушення, забезпечення в якості речових доказів вказаного майна, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність у задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.

На підставі викладеного, керуючись ст. 132, 170, 171, 173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000826 від 12.06.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування, а саме на 1 (один) металевий балончик червоного кольору з маркуванням «Перець 4», який було вилучено та поміщено до паперового конверту НПУ 12.06.2025 в період часу з 13 год. 48 хв. по 14 год. 18 хв. у ході проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Євгена Котляра, 8/10 Б, оскільки вказаний предмет матиме суттєве значення у кримінальному провадженні як речовий доказ та для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна.

Місцем зберігання арештованого майна відповідно до порядку, визначеного Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технології переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», а саме місцем зберігання визначити камеру схову речових доказів ВП № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Зброярська, 1, та покласти забезпечення виконання ухвали на керівництво ВП № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Повний текст ухвали складено 17.06.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1