Справа № 296/5059/25
УХВАЛА

Іменем України

12 травня 2025 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в місті Житомирі клопотання заступника начальника СД Житомирського РУП № 2 ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження №0000088 від 30.04.2025 про арешт майна

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотаннями в обґрунтування якого зазначив, що 15.04.2025 року близько 00:40 год. на лінію «102» надійшло повідомлення від головного державного інспектора рибохорони, що за адресою: м.Житомир, пров. 4-й Чуднівський, невідомі особи незаканно займались рибним промислом, а саме виловлювали рибу сітками.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 14 квітня 2025 року у ОСОБА_5 разом особою, відносно якої матеріали виділені в окреме провадження, виник кримінально-протиправний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом. З цією метою останні заздалегідь підготували заборонене знаряддя лову, а саме: ліскові сітки розмірами 1) L-40м, h-1,8м, O-25мм, 2) L-40м, h-1,8м, O -35мм, 3) L-40м, h-1,8м, O -60мм, 4) L-40м, h-1,8м, O -40мм та човен марки «Bark».

В подальшому, з метою реалізації зазначеного умислу, близько 22 год. 00 хв. 14 квітня 2025 року ОСОБА_5 разом з особою відносно якої матеріали виділені в окреме провадження, прибули на берег річки Тетерів, що розташований неподалік будинку 4 по провулку Чуднівському в м.Житомирі. Там, за допомогою заздалегідь заготовленого гумового човна марки «Bark», вийшли на воду річки Тетерів та реалізуючи свій умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом за попередньою змовою групою осіб, діючи з єдиним корисливим мотивом, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, в порушення вимог чинного законодавства України, що регламентує використання природних ресурсів, ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 26, 27, 63 Закону України «Про тваринний світ» та не маючи належного законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, поставили заздалегідь заготовлені чотири ліскові сітки розмірами 1) L-40м, h-1,8м, O-25мм, 2) L-40м, h-1,8м, O -35мм, 3) L-40м, h-1,8м, O -60мм, 4) L-40м, h-1,8м, O -40мм, порушуючи при цьому п.п.1 п.1 Розділу ІV, п.п.4 п.4 Розділу ІV «Правил любительського рибальства» затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 року №700, якими визначено, що: забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: сітками та пастками всіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції (хапка) та підсак, встановлених цими Правилами розмірів, у заборонений період нересту, що визначено у п.п. 3 Розділу ІІ Додатку 3 до «Правил любительського рибальства» (пункт 3 розділу II), як заборону добування (вилову) водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) на території України у визначені строки у всіх інших річках та їх кореневих водах - з 1 квітня до 20 травня.

В подальшому, близько 00 год. 20 хв. 15 квітня 2025 року ОСОБА_5 разом із особою відносно якої матеріали виділені в окреме провадження, продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, таким же чином повернулися до залишених у водоймищі сіток та усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, за допомогою забороненого знаряддя лову ліскових сіток, здійснили незаконний вилов риби різних порід в загальній кількості 143 шт., а саме риба плітка в кількості 100 шт. (1564 грн. за екземпляр, загальною сумою 156400 грн.), риба плоскирка в кількості 33 шт. (1564 грн. за екземпляр, загальною сумою 51612 грн.), риба лящ в кількості 7 шт. (1649 грн. за екземпляр, загальною сумою 11543 грн.), риба карась (сріблястий) в кількості 2 шт. (1581 грн. за екземпляр, загальною сумою 3162 грн.), риба верховодка 1 шт. (85 грн. за екземпляр, загальною сумою 85 грн.), внаслідок чого завдали шкоду навколишньому природному середовищу, що згідно висновку інженерно-екологічної експертизи становить 222802 гривні, тобто ОСОБА_5 за попередньою змовою з ОСОБА_6 вчинив незаконний вилов водних, живих біоресурсів забороненими знаряддями у рибогосподарських водних об`єктах Житомирської області, чим заподіяв істотну шкоду Житомирській міській територіальній громаді в особі Житомирської міської ради на суму 222802 гривні.

06.05.2025 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.28, ч.1 ст.249 КК України.

Відповідно до інформації з витягу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, ОСОБА_5 має у власності 1/3 частки квартири загальною площею 62,7 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до інформації з Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Рівненській, Волинській та Житомирській областях встановлено, що ОСОБА_5 у власності має автомобіль ВАЗ 2101, 1974 року випуску, н.з. НОМЕР_1 .

З метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої вказаним кримінальним правопорушенням, а також за для захисту порушених інтересів держави, керуючись вимогами ст. 128 КПК України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», Житомирською окружною прокуратурою на адресу Житомирської міської ради скеровано повідомлення № 51-98-657вих-25 від 06.05.2025, в якому викладено виявлені порушення та зазначено про необхідність вжиття міською радою заходів, спрямованих на поновлення порушених прав, та зазначено про намір самостійного звернення до суду в інтересах держави у разі невжиття таких заходів компетентним органом.

07.05.2025 Житомирська міська рада повідомила, що не заперечує проти звернення окружною прокуратурою з позовом в інтересах держави в особі ЖМР, інших відомостей надано не було.

Вказане свідчить про пасивну поведінку уповноваженого законом органу на захист спірних правовідносин.

Ураховуючи викладене, в рамках кримінального провадження №0000088 процесуальним керівником - прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_7 , на підставі ст. 128 КПК України, з метою захисту інтересів держави підготовлено позовну заяву в особі Житомирської міської ради до ОСОБА_5 про відшкодування збитків, заподіяних кримінальним правопорушенням, який вручено підозрюваному 07.05.2025.

Слідча клопотання підтримала та просила задовольнити з підстав викладених в ньому.

Дослідивши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується клопотання, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення клопотання по суті, суд приходить до наступних висновків.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його пошкодження, знищення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Ч. 10 ст. 170 КПК України: арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Виходячи з змісту вимог ч. 3ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст. 26 КПК України).

Беручи до уваги викладене, обставини кримінального провадження, мету, підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, враховуючи, а також з метою встановлення істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання частково, наклавши арешт у виді заборони відчуження автомобілю марки ВАЗ 2101, 1974 року випуску, н.з. НОМЕР_1 .

Однак, слідчий суддя відмовляє у накладенні арешту на 1/3 частини квартири загальною площею 62,7 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .яка відповідно до інформації з витягу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно перебуває у власності ОСОБА_5 , оскільки накладення арешту у тому числі, на частину квартири не є співмірним з метою накладення арешту, яку зазначено слідчим у клопотанні.

Керуючись статтями 98, 170-172, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт у виді заборони відчуження автомобілю марки ВАЗ 2101, 1974 року випуску, н.з. НОМЕР_1 , який, відповідно до інформації з Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Рівненській, Волинській та Житомирській областях перебуває у власності ОСОБА_5 (інд. код НОМЕР_2 ).

У задоволенні решти клопотання відмовити.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1