Справа № 752/9257/24
Провадження по справі № 1-кс/752/7002/25
У Х В А Л А

іменем України

"27" серпня 2025 р. слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0000126 від 04.03.2024,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_5 ( в режимі ВКЗ),

захисника - ОСОБА_3 ,

встановив:

Органом досудового розслідування ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що в період часу з 18.07.2023 по 28.11.2023, він, обіймаючи посаду директора ТОВ «Буд Альянс Україна», діючи за попередньою змовою групою осіб спільно з заступником начальника управління капітальних вкладень КО «Київзеленбуд» ОСОБА_6 , заволоділи коштами місцевого бюджету під час виконання робіт з поточного та капітального ремонту парків та скверів міста Києва на загальну суму 1 403 535,41 гривень.

Так ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою групою осіб з заступником начальника управління капітальних вкладень КО «Київзеленбуд» ОСОБА_6 умисно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, зловживаючи своїм службовим становищем, переслідуючи мету заволодіння бюджетних коштів, достовірно знаючи, що фактично виконані будівельні роботи не виконані (або окремі елементи об`єктів нерухомого майна, конструкції, вироби, матеріали) по об`єкту капітальний ремонт дорожньо-стежкової мережі, а саме роботи: «Капітальний ремонт дорожньо-стежкової мережі у північно-східній частині парку культури та відпочинку «Гідропарк» у Дніпровському районі» за договором підряду №100/7 від 18.07.2023 не відповідають проектно-технічній документації та звітній документації (актам КБ-2в, КБ-3) в частині, завищення вартості матеріалів, а також включення в акти приймання виконаних будівельних робіт, які фактично не виконані, здійснив заволодіння бюджетними коштами, завдавши майнову шкоду територіальній громаді міста Києва в особі виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на загальну суму 442 436,87 гривень, що є великими розмірами.

Такі дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 4 ст. 191 КК України, як заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому за попередньою змовою групою осіб у великих розмірах, в умовах воєнного стану.

Крім того, він же, діючи за попередньою змовою групою осіб з заступником начальника управління капітальних вкладень КО «Київзеленбуд» ОСОБА_6 умисно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, зловживаючи своїм службовим становищем, переслідуючи мету заволодіння бюджетних коштів, достовірно знаючи, що фактично виконані будівельні роботи не виконані (або окремі елементи об`єктів нерухомого майна, конструкції, вироби, матеріали) по об`єкту капітальний ремонт підпірної стінки, а саме роботи: «Капітальний ремонт дорожньо-стежкової мережі у парку Гідропарк (права частина парку, біля каплиці (Хрещення Господнього) у Дніпровському районі», за договором підряду №124/8 від 15.08.2023 не відповідають проектно-технічній документації та звітній документації (актам КБ-2в, КБ-3) в частині, завищення вартості матеріалів, а також включення в акти приймання виконаних будівельних робіт, які фактично не виконані, здійснив заволодіння бюджетними коштами, завдавши майнову шкоду територіальній громаді міста Києва в особі виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на загальну суму 961 098,54 гривні, що є особливо великими розмірами.

Такі дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч.5 ст. 191 КК України як заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому повторно за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах, в умовах воєнного стану.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києві від 19.03.2025 до підозрюваного ОСОБА_4 застосований запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 908400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) гривень, а також покладені обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України. Строк дії обов`язків сплив 24.04.2025.

Захисник звернувся із клопотаннями про зміну запобіжного заходу, зокрема просив зменшити її розмір з 300 до 170 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. В обґрунтування клопотання вказав, що його підзахисний має належну процесуальну поведінку протягом періоду досудового розслідування. Крім того, захисник вказував на те, що у ОСОБА_4 погіршився стан здоров`я, у доведення чого подав відповідні медичні документи, й лікування потребує значних фінансових витрат. Крім того вказував, що частина застави у 396 000грн., була внесена іншою особою, а саме ОСОБА_7 , а ОСОБА_4 повинен її повернути, але не має на це грошових коштів. Між тим, заставодавець також має потребу у вказаних грошових коштах, що пов`язано з необхідністю отримання медичної допомоги на лікування.

Таке клопотання було задоволено й ухвалою слідчого судді від 23.07.2025 змінено запобіжний захід та зменшено розмір застави до 170 прожиткових мінімумів непрацездатних осіб.

12 серпня 2025 було повідомлено про завершення досудового розслідування на наданий доступ до матеріалів й вказані обставини захисник вважає новими обставинами які дають підставу для зміни запобіжного заходу. Також вказував на те, що ОСОБА_4 мав належну процесуальну поведінку. Також з моменту обрання щодо останнього запобіжного заходу погіршився стан його здоров`я, що призводить до необхідності витрачання додаткових грошей, якими можуть бути ті, що використані для внесення застави. Його підзахисний утримує родину, н що також потрібні кошти, яких останній не має у достатній кількості. Вважає, що не існує ризиків, які слугували підставами для застосування щодо нього запобіжного заходу. Просив змінити запобіжний захід на особисте зобов`язання.

Прокурор ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання, вказавши на те, що відсутні підстави для зміни запобіжного заходу. Окрім того, вказував на те, що доводи, які наведені захисником, як нові обставини, не є такими. Доводи захисту також були враховані слідчим суддею під час зменшенні розміру застави. Звертав увагу, що підозрюваний ОСОБА_4 фактично ухиляється від ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, що також можу свідчити про його неналежну процесуальну поведінку. Просив у клопотанні стороні захисту відмовити.

Вирішуючи клопотання сторони захисту, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали, які додані до клопотання слідчим, слідчий суддя дійшов до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Частиною 4 ст. 201 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути таке клопотання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У той же час, відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.

Таким чином, вирішуючи зазначене клопотання, слід виходити із загальних засад кримінального процесу, серед яких диспозитивність, змагальність і рівність сторін в поданні ними суду своїх доказів та у доведенні перед судом їх переконливості, а також положень, які регламентують взагалі можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в даному випадку запобіжних заходів, і конкретний вибір того заходу, який в повній мірі зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також зможе запобігти ризикам.

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя не перевіряє обґрунтованість самих підстав застосування запобіжного заходу, а заявниками не можуть ставитися під сумнів висновки, які були покладені в основу такого рішення слідчого судді. Зміна запобіжного заходу передбачає виникнення після постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу нових обставин, які свідчать про зміну, зменшення або збільшення встановлених ризиків кримінального провадження та/або впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Тому слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування.

Так, застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід, слідчий суддя вважав доведеними ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом узгодження показань та створення штучних доказів непричетності до вчинення інкримінованого злочину, а також незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у даному проваджені.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 19.03.2025 до підозрюваного ОСОБА_4 застосований запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 908400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) гривень, а також покладені обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України. Строк дії обов`язків сплив 24.04.2025.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 23.07.2025 задоволено клопотання сторони захисту та змінено запобіжний захід шляхом зменшення розміру застави до 170 прожиткових мінімумів непрацездатних осіб.

Суд відхиляє доводи захисника, наведені ним в обґрунтування вимог клопотання про зміни запобіжного заходу. Відомості про те, що у даному кримінальному проваджені повідомлено за завершення досудового розслідування та наданий доступ для ознайомлення із матеріалами досудового розслідування не є новими обставинами, які свідчать про зміну, зменшення або збільшення встановлених ризиків кримінального провадження. Тим більше наведені захисником доводи не впливають на застосований до підозрюваного запобіжний захід або його виконання.

Доводи захисника, які наведені у доведення тверджень, що ризики зменшилися, зокрема й про належну процесуальну поведінку, стан здоров`я, майнові потреби, склад родини тощо вже були враховані слідчим суддею під час вирішення питання про зменшення розміру застави, про що вказано в ухвали від 23.07.2025.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає клопотання захисника таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.179, 201, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Відмовити захиснику ОСОБА_3 у задоволенні клопотання про зміну підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0000126 від 04.03.2024.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1