КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/5939/25
Провадження № 1-кс/552/1567/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.08.2025 м. Полтава

Слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання детектива Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна,

встановив:

До слідчого судді Київського районного суду м. Полтави 07.08.2025 звернувся детектив Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_3 з клопотанням, погодженим прокурором відділу Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000007 від 27.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України, в якому просить накласти арешт на документи, речі, предмети, майно, виявлені та вилучені під час проведення огляду торговельного павільйону АДРЕСА_1 , господарська діяльність у якому здійснюється від імені фізичної особи підприємця ОСОБА_5 (код НОМЕР_1 ), та який використовувався фігурантами кримінального провадження, зокрема: загальний звіт за 05.08.2025; звіт з продажів по товарам о 09 годині 33 хвилин; х-звіт за 05.08.2025 о 09 годині 36 хвилин; z-звіт за 05.08.2025 о 09 годині 36 хвилин; z-звіт № 1310 за 04.08.2025 ФОП ОСОБА_5 ; зошит книга канцелярська Центральний ринок, у якому знаходяться z-звіти та х-звіти ФОП ОСОБА_5 (торговельний павільйон 161-А «Рибна Лавка» з 16.06.2025 по 03.08.2025; видаткові накладні, акти розбіжностей по кількості/якості продукції товару між ПП «Фішгуд» та ФОП ОСОБА_5 з 2023 по 2025 роки; зошит «Places of the world» з чорновими записами щодо дати приходу, каси, уцінки, розходу з 30.12.2024 по 05.08.2025 на 44 аркушах.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що підрозділом детективів Територіального управління БЕБ у Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000007 від 27.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України.

Із матеріалів поданого клопотання встановлено, що відомості до ЄРДР унесено на підставі матеріалів правоохоронних, судових та контролюючих державних органів про виявлення фактів вчинення чи підготовки до вчинення кримінальних правопорушень за фактом того, що службові та інші, контролюючі діяльність підприємства ПП «Фішгуд» () особи, в період 2022-2025 років, шляхом не відображення в бухгалтерському та податковому обліках підприємства доходу, отриманого від реалізації через власну торгівельну мережу необлікованої продукції за готівкові кошти, умисно ухилилися від сплати податку на прибуток в сумі понад 7 млн грн. (а.с. 3).

Згідно висновку аналітичного дослідження фінансово-господарської діяльності ПП «Фішгуд» за період з 01.01.2022 по 31.12.2024 років, проведеного співробітниками Управління аналізу інформації та управління ризиками ТУ БЕБ у Полтавській області встановлено, що службовими особами ПП «Фішгуд» при здійсненні фінансово-господарської діяльності були вчинені дії, які спрямовані на не відображення в податковий та бухгалтерській звітності реального обсягу здійснених операцій з придбання та реалізації товарно-матеріальних цінностей, в тому числі за рахунок відображення по бухгалтерському та податковому обліках підприємства господарських операцій з ТОВ «Ларсен Фіш» (), ТОВ «Леттогрупп» (), ТОВ «Крамар ЛТД» (, з 05.12.2022 ТОВ «Інтер Ойл Енд Транс»), ТОВ «Вінзер - Груп» (попередня назва ТОВ «Фіш - Альянс», ), ТОВ «Агрос Море» () та ТОВ «Дніпро Фіш» (), внаслідок чого сума ненадходження до бюджету податків може становити 53 572 884,79 грн.

Вказана протиправна діяльність спрямована на ухилення від сплати податків в великих розмірах та підрив економіки України в умовах воєнного стану.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службовими та іншими, контролюючими господарську діяльність підприємства ПП «Фішгуд» особами для подальшої реалізації власно виготовленої необлікованої продукції використовуються приміщення торговельного павільйону під торговою маркою « ІНФОРМАЦІЯ_1 », господарська діяльність у якому здійснюється від імені фізичної особи підприємця ОСОБА_5 (код НОМЕР_1 , являється дружиною керівника ПП «Фішгуд» ОСОБА_6 ), розташованому на території Центрального ринку м. Кременчука за адресою: АДРЕСА_2 .

Також встановлено, що в торговельному павільйоні під торговою маркою «Рибна Лавка», розташованому на території Центрального ринку м. Кременчука за адресою: АДРЕСА_3 , торгівельний павільйон № 161-А можуть зберігатись речі, предмети та документи, які можуть бути використані як докази у вказаному кримінальному провадженні.

05.08.2025 на виконання ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Полтави проведено огляд торговельного павільйону під торговою маркою «Рибна Лавка», розташованому на території Центрального ринку м. Кременчука за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого виявлено та вилучено: загальний звіт за 05.08.2025; звіт з продажів по товарам о 09 годині 33 хвилин; х-звіт за 05.08.2025 о 09 годині 36 хвилин; z-звіт за 05.08.2025 о 09 годині 36 хвилин; z-звіт № 1310 за 04.08.2025 ФОП ОСОБА_5 ; зошит книга канцелярська Центральний ринок, у якому знаходяться z-звіти та х-звіти ФОП ОСОБА_5 (торговельний павільйон 161-А «Рибна Лавка» з 16.06.2025 по 03.08.2025; видаткові накладні, акти розбіжностей по кількості/якості продукції товару між ПП «Фішгуд» та ФОП ОСОБА_5 з 2023 по 2025 роки; зошит «Places of the world» з чорновими записами щодо дати приходу, каси, уцінки, розходу з 30.12.2024 по 05.08.2025 на 44 аркушах.

Постановою детектива від 06.08.2025 вищевказані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки відповідають критеріям визначеними ст.98 КПК України та мають істотне значення для кримінального провадження.

Оскільки вищевказані речі мають значення речових доказів по кримінальному провадженню, з метою збереження речових доказів, а також у слідства виникла необхідність у проведенні судових експертиз, з метою виявлення інформація, яка може мати важливе значення для кримінального провадження та буде в подальшому доказом вини причетних до вчинення кримінального правопорушення осіб, детектив просить накласти арешт на вилучене майно.

ОСОБА_3 попередньо подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, в якому зазначив, що клопотання підтримує та просить задовольнити.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_7 подав до суду заперечення на клопотання про арешт майна, в якому просить відмовити в задоволенні клопотанні, вважає його необґрунтованим та безпідставним.

Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з вимогами пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом частини 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з частиною 11 статті 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з частиною 1 статті 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

У поданому до суду детективом клопотанні доведено наявність достатніх підстав вважати, що дійсно було вчинено кримінальне правопорушення, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000007 від 27.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України.

З протоколу огляду від 05.08.2025 проведеного на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 23.07.2025 справа № 552/5939/25 за адресою: АДРЕСА_2 , вбачається, що під час огляду виявлено та вилучено ряд речей та документів, які постановою детектива Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_3 від 06.08.2025 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000007 від 27.01.2025.

Отже вилучене майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом кримінального правопорушення, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України та підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Як вбачається з клопотання, накладення арешту на вилучене майно детектив вважає необхідною мірою для досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування вказаного кримінального правопорушення та з метою збереження речових доказів.

Водночас, відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України обмеження користування майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, тощо.

Отже, суд дійшов висновку, що на виконання вимог частини 1 статті 173 КПК України детектив у своєму клопотанні довів необхідність арешту щодо частини майна та наявність ризиків, передбачених пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України.

Таке рішення виходить з позиції розумності та співмірності обмеження права власності, права користування та наслідків такого арешту майна.

На даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки, сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що клопотання про накладення арешту на майно підлягає задоволенню.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до статті 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 7, 98, 131, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

ухвалив:

Клопотання детектива Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, задовольнити.

Накласти арешт на документи, речі, предмети, майно, виявлені та вилучені під час проведення огляду торговельного павільйону АДРЕСА_1 , а саме:

-загальний звіт за 05.08.2025;

-звіт з продажів по товарам о 09 годині 33 хвилин;

-х-звіт за 05.08.2025 о 09 годині 36 хвилин;

-z-звіт за 05.08.2025 о 09 годині 36 хвилин;

-z-звіт № 1310 за 04.08.2025 ФОП ОСОБА_5 ;

-зошит книга канцелярська Центральний ринок, у якому знаходяться z-звіти та х-звіти ФОП ОСОБА_5 (торговельний павільйон 161-А «Рибна Лавка» з 16.06.2025 по 03.08.2025;

-видаткові накладні, акти розбіжностей по кількості/якості продукції товару між ПП «Фішгуд» та ФОП ОСОБА_5 з 2023 по 2025 роки;

-зошит «Places of the world» з чорновими записами щодо дати приходу, каси, уцінки, розходу з 30.12.2024 по 05.08.2025 на 44 аркушах.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів до Полтавського апеляційного суду з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1