Справа № 504/562/25
Номер провадження 1-кп/504/527/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.07.2025 рокус-ще Доброслав

Доброславський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Доброслав клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу та клопотання захисника обвинуваченого про зміну запобіжного заходу обвинуваченому у справі за обвинувальним актом по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002847 від 18.12.2024, за обвинуваченням ОСОБА_4 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Доброславського районного суду Одеської області перебуває обвинувальний акт по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_4 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України.

Ухвалою Доброславського районного суду Одеської області від 03.06.2025 обвинуваченому ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 01.08.2025.

До суду надійшло клопотання прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону про продовження дії обраного обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, оскільки перебуваючи на волі останній може переховуватися від суду; вчинити інше кримінальне правопорушення з метою уникнення від кримінальної відповідальності, зокрема щодо тиску на учасників провадження.

Від захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 надійшло клопотання про зміну розміру застави у зв`язку зі зменшення ризиків, якими обґрунтована необхідність застосування запобіжного заходу, за результатом заявленого клопотання захисник просив не змінюючи рішення від 03.06.2025 про продовження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», змінити визначений судом розмір застави з 80 прожиткових мінімумів доходів громадян, що становить 242 240,00 гривень, на двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 грн.

За згодою учасників процесу, заявлені клопотання прийняті до спільного розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав свого захисника - адвоката ОСОБА_5 , який підтримав подане письмове клопотання, в обґрунтування якого зазначив, що обґрунтовуючи клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, прокурор посилався на наявність ризиків передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. А саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Станом на 17.07.2025 усі свідки сторони обвинувачення були допитані під час проведених судових засідань. Тобто, ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливості незаконного впливу на свідків сторони обвинувачення відсутній. В даному кримінальному провадженні відсутній потерпілий, інший обвинувачений, експерт або спеціаліст, на яких міг би вплинути обвинувачений ОСОБА_4 . В судовому засіданні встановлені дані про зменшення ризиків, якими обґрунтована необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Що свідчить про можливість встановлення обвинуваченому альтернативного запобіжного заходу, у вигляді застави у розмірі 20 (двадцять) прожиткових мінімумів доходів громадян. Вказані обставини свідчать про те, що застосований захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого. Враховуючи вказане, за доводами захисника вбачаються підстави для зменшення раніше визначеного розміру застави, оскільки фактично перестав існувати ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Враховуючи особу обвинуваченого ОСОБА_4 , майновий стан обвинуваченого, який не має офіційних доходів, а також зменшення ризиків, визначення обвинуваченому максимального розміру застави за вчинення тяжкого злочину є завідомо непомірним для нього, а тому справедливим було би визначення судом застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 грн., оскільки саме такий розмір може достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків. Вважає, що за наведених вище обґрунтованих захисником підстав та обставин є можливим застосування відносно ОСОБА_4 альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 грн.

Прокурор ОСОБА_3 у задоволенні клопотання захисника про зміну розміру застави просив відмовити, посилаючись на рішення суду апеляційної інстанції за результатом розгляду апеляційної скарги обвинуваченого ОСОБА_4 на ухвалу суду щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яким ухвалу суду залишено без змін. Одеський апеляційний суду погодився із розміром застави, визначеним судом 1-ї інстанції у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, в межах, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, вважаючи його таким, що здатен забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Вислухавши думку учасників процесу, суд дійшов висновку.

У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Суд, оцінюючи в сукупності вищевикладені обставини, враховуючи принцип презумпції невинуватості, дійшов наступного висновку.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні умисного тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі. За формулюванням обвинувачення злочин вчинено під час проходження обвинуваченим військової служби за призовом під час мобілізації. На час розгляду клопотання у суду відсутні відомості про наявність міцних соціальних зв`язків, обвинувачений не одружений, неповнолітніх дітей не має, місце фактичного проживання зареєстроване за межами Одеської області, в Одеській області має друзів, точні адреси проживання яких повідомити не може. Вказані обставини з урахуванням тяжкості покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, характеру інкримінованого злочину свідчить про існування ризику переховування від суду (ризику втечі), ризику вчинення іншого кримінального правопорушення. Застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді застави суд вважає неможливим, з огляду на імперативні приписи ч. 7 ст. 176 КПК України, відповідно до положень якої - під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються у вчиненні злочинів передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 КК України, застосовується виключно запобіжний захід визначений пунктом 5 частини першої цієї статті (тримання під вартою). Обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом не встановлено. Керуючись приписами кримінального процесуального закону, що діє у воєнний час, зважаючи на обставини справи, дані про особу обвинуваченого на час розгляду, суд вважає необхідним продовжити строк дії обраного ОСОБА_4 запобіжного заходу, у вигляді тримання під вартою.

Вирішуючи клопотання заявлене стороною захисту щодо зменшення розміру застави, суд приходить до наступного висновку.

За приписами ч.4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі системного аналізу вищевикладених положень кримінального процесуального закону можна дійти висновку про те, що саме суду надається право визначити чи здатна застава у відповідному розмірі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної особи, а також зауважити на виключності такого випадку.

Приписи КПК України та практика ЄСПЛ орієнтують суд на такі критерії, які слід врахувати при визначенні розміру застави: обставини кримінального правопорушення; особливий характер справи; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; масштаб його фінансових операцій; дані про особу підозрюваного; встановлені ризики, відповідно до ст. 177 КПК України; «професійне середовище» підозрюваного; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

Слід зазначити і про те, що жоден із визначених КПК запобіжних заходів не є покаранням. Такі заходи є попереджувальними, і їх метою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків в разі, якщо є побоювання здійснення обвинуваченим будь-яких дій, що заважають встановленню істини у кримінальному провадженні.

Так, кримінальне провадження перебуває на стадії судового розгляду, свідки сторони обвинувачення допитані, у зв`язку з чим ризик впливу на них суд виключає. З урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу, зменшення ризиків, якими обґрунтована необхідність застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, специфіку та суспільну небезпеку інкримінованого йому злочину, який відповідно до обвинувального акту вчинений у найбільш несприятливий для держави час, пов`язаний із збройною агресією з боку рф та її вторгнення в Україну, суд вважає за можливе частково задовольнити клопотання сторони захисту та зменшити розмір застави до 60 прожиткових мінімумів доходів громадян, що становить 181 680, 00 грн., оскільки саме такий розмір суд визнає достатнім для виконання обвинуваченим його процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 197, 331, 372 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 про зменшення розміру застави - задовольнити частково.

Клопотання прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону про продовження дії обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», строком на 60 днів до 19.09.2025.

У разі внесення обвинуваченим ОСОБА_4 застави в розмірі 60 прожиткових мінімумів доходів громадян, що становить 181 680,00 гривень, звільнити його негайно з-під варти та зобов`язати: не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави, суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення - для відома та виконання.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Повний текст ухвали проголошено 24.07.2025.

Суддя: ОСОБА_1