Провадження № 1-кс/947/6086/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.05.2025 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м.Одесі клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000461 від 09.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.361-1 України,

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, до ЧЧ ОРУП №1 ГУНП в Одеській області надійшли матеріали з ІКС ІПНП УПК в Одеській області №113 від 07.04.2025 щодо неправомірних дій з боку особи ОСОБА_4 , яка створює та розповсюджує шкідливі програмні засоби.

Надалі, в ході виконання доручення, співробітниками УПК в Одеській області, здійснено проведення огляду мессенджеру «Telegram», а саме користувача « ОСОБА_5 », (Про себе: ОСОБА_6 ОСОБА_7 ) в підрозділі такого облікового запису виявлено гіперпосилання на телеграм-канал « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) ІНФОРМАЦІЯ_3 (Канал 7 подпищиков).

В подальшому було встановлено, що вищевказаний користувач являється власником тіньового телеграм каналу ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ; -426), з вмістом файлових елементів, що згідно опису можуть являтись шкідливим програмним забезпеченням, ймовірно призначеним для враження комп`ютеру жертви, автоматичного підбору паролів та інших цілей.

Надалі, з використанням «OSINT» інструментів та телеграм-ботів призначених для пошуку інформації за критеріями «id-аккаунту», встановлено, що реєстрація облікового аккаунту користувача з нік-неймом « ОСОБА_5 » (id ) здійснювалась з використанням контактного номеру телефону « НОМЕР_1 ».

В подальшому, встановлено, що власником контактного номеру телефону « НОМЕР_2 » являється: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Слідчим суддею Київського районного суду м.Одеси 18.04.2025 винесено ухвалу про надання дозволу на проведення обшуку в об`єкті житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ..

29.04.2025 року слідчим СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Одеси від 18.04.2025 було проведено обшук житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого вилучено: ноутбук «НР» чорного кольору , серійний номер: 5СG3521GHZ, зарядний пристрій до нього, який упаковано до сейф пакету № QYH 0172451; мобільний телефон марки «Poco х 65G»білого кольору, imei1: НОМЕР_4 , imei2: НОМЕР_5 , з сім-картою оператора Київстар НОМЕР_6 , серійний номер НОМЕР_7 , який упаковано до сейф пакету № RIC 2003768.

Зазначені речі постановою слідчого 29.04.2025 були визнані речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

У зв`язку з викладеним, у органа досудового розслідування виникла необхідність в арешті вищезазначеного майна, яке визнано речовим доказом та має суттєве значення для встановлення істини у кримінальному провадженні.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій клопотання підтримав, просив розглянути у його відсутності.

Особи щодо майна яких вирішується питання про накладення арешту ОСОБА_9 , ОСОБА_8 повідомлені про дату та час розгляду клопотання за допомогою інтернет месенджеру, що підтверджується довідкою про доставку/направлення СМС повідомлень.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З урахуванням вищевикладеного та з метою дотримання процесуальних строків розгляду такого роду клопотань, вважаю за можливе розглянути останнє у відсутності власників майна.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

В судовому засіданні встановлено, що вилучене в ході обшуку майно відповідає критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки вилучене майно могло зберегти на собі сліди вчинення зазначеного у клопотанні кримінального правопорушення, є всі підстави вважати, що могло бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження вилученого майна.

Викладене в повній мірі підтверджується долученою до матеріалів клопотання постановою від 29.04.2025 року про визнання та залучення в якості речових доказів, згідно якої вищезазначене вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Таким чином, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, й, відповідно захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.

Керуючись ст.ст.170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000461 від 09.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.361-1 України - задовольнити.

Накласти арешт на: ноутбук «НР» чорного кольору , серійний номер: 5СG3521GHZ, зарядний пристрій до нього; мобільний телефон марки «Poco х 65G»білого кольору, imei1: НОМЕР_4 , imei2: НОМЕР_5 , з сім-картою оператора Київстар НОМЕР_6 , серійний номер НОМЕР_7 .

Виконання ухвали покласти на прокурора Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_3 .

Відповідно до ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1