Справа № 621/1552/25
Провадження № 1-кс/621/259/25
Ухвала

Іменем України

23 травня 2025 року м. Зміїв

Слідчий суддя Зміївського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши заяву ОСОБА_2 про арешт майна,

у с т а н о в и в:

23.05.2025 ОСОБА_2 звернувся до Зміївського районного суду Харківської області з клопотанням про арешт майна в якому просить слідчого суддю:

- накласти арешт на банківський рахунок ТОВ "КРІСТІ ПРО" (), з якого було отримано грошові кошти від ОСОБА_2 , як потерпілого, в АТ "Ощадбанк";

- заборонити проведення будь-яких видаткових операцій по вказаному рахунку до закінчення досудового розслідування або рішення у справі.

До матеріалів заяви ОСОБА_2 додано: 1) Талон - повідомлення єдиного обліку № 5027 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію; заяву про вчинення кримінального правопорушення від 19.05.2025; квитанцію АТ "Акцент Банк"; рахунок - фактура № 5726 від 06.05.2025.

Перевіривши заяву ОСОБА_2 та додатки до неї слідчий суддя дійшов наступного.

Статтею 132 Кримінального процесуального кодексу України визначено загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно частини 1 вказаної статті, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Види заходів забезпечення кримінального провадження визначені частиною 1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України.

Заходами забезпечення кримінального провадження, зокрема є: арешт майна (пункт 7 частини 2 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України).

Частиною 1 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно положень статті 171 Кримінального процесуального кодексу України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено:

1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;

2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як вбачається із заяви про арешт майна, ОСОБА_2 звернувся до правоохоронних органів із заявою про вчинене кримінальне правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 190 Кримінального кодексу України з боку посадових осіб ТОВ "КРІСТІ ПРО", які отримали від ОСОБА_2 грошові кошти в розмірі 40 572,00 грн, не маючи наміру виконувати взяті зобов`язання щодо поставки 20 сонячних панелей.

Кримінальним процесуальним кодексом України конкретно визначено коло осіб, які мають право звернутися до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, серед яких: прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Статтею 214 Кримінального процесуального кодексу України передбачено початок досудового розслідування та згідно з частиною 2 статті: досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

Матеріали заяви ОСОБА_2 про арешт майна не містять відомостей (витягу) про реєстрацію кримінального провадження в ЄРДР за його заявою про вчинене кримінальне правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 190 Кримінального кодексу України.

Відомостей про те, що ОСОБА_2 є цивільним позивачем в межах кримінального провадження так само матеріали заяви не містять.

Вказані обставини перешкоджають призначенню клопотання та його розгляду у відповідності до правил, визначених статтями 170 - 173 Кримінального процесуального кодексу України, оскільки слідчий суддя позбавлений можливості перевірити підстави накладення арешту, право заявника ОСОБА_2 бути суб`єктом звернення з такою заявою (клопотанням) про арешт майна.

Відтак слідчий суддя позбавлений можливості з`ясувати, чи входить ОСОБА_2 до переліку осіб, які, відповідно до статті 171 Кримінального процесуального кодексу України, мають право звертатися до суду з таким клопотанням.

Кримінальним процесуальним кодексом України передбачено, що за результатом розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя має право: задовольнити клопотання, в тому числі частково, або відмовити в його задоволенні.

У свою чергу, положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення клопотання (заяви) про арешт майна.

Згідно частини 6 статті 9 Кримінального процесуального кодексу України, у випадках, коли положення цьогоКодексуне регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 304 Кримінального процесуального кодексу України, скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

З урахуванням тих обставин, що заява про арешт майна подана ОСОБА_2 без додержання вимог статті 171 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя приходить до висновку, що її належить повернути особі, яка її подала, та роз`яснити, що повернення заяви не позбавляє ОСОБА_2 права на ініціювання такого клопотання (заяви) в рамках відкритого кримінального провадження до слідчого, чи прокурора, або особисто ОСОБА_2 до слідчого судді, як цивільного позивача в рамках кримінального провадження, тобто в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

З урахуванням вищевикладеного, керуючись статтями 9, 170, 171, 304, 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_2 про арешт майна - повернути заявнику.

Роз`яснити ОСОБА_2 , що повернення заяви про арешт майна не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: