печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000044, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляд слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 21.09.2023 у справі №757/42146/23-к на земельні ділянки з кадастровими номерами :06:002:0533, :03:001:0056, :03:001:0082, які належать ОСОБА_4 .

Обґрунтовуючи клопотання, адвокат зазначає, що оскаржувана ухвала порушує її законні права та інтереси, арешт накладений безпідставно і на даний час у застосуванні такого заходу потреби немає. Відповідно до договору купівлі-продажу від 02.04.2021 №917 ОСОБА_5 придбала у громадянина ОСОБА_6 земельну ділянку з кадастровим номером :03:001:0082, площею 0,1000 га, місце розташування: Обухівська міська рада, Обухівський район, Київської області, цільове призначення: для індивідуального садівництва. Відповідно до договору купівлі-продажу від 02.04.2021 №914 ОСОБА_5 придбала у громадянина ОСОБА_7 земельну ділянку з кадастровим номером :03:001:0056, площею 0,1000 га, місце розташування: Обухівська міська рада, Обухівський район, Київської області, цільове призначення: для індивідуального садівництва. Відповідно до договору купівлі-продажу від 23.03.2021 №738 ОСОБА_5 придбала у громадянина ОСОБА_8 земельну ділянку з кадастровим номером :06:002:0533, площею 0,1200 га, місце розташування: Обухівська міська рада, Обухівський район, Київської області, цільове призначення: для індивідуального садівництва. Таким чином ОСОБА_5 є добросовісним набувачем своїх земельних ділянок, придбала їх законним способом шляхом укладення договорів купівлі-продажу, договори були посвідчені нотаріусом та зареєстровані у Державному реєстрі, право власності зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. На момент купівлі земельних ділянок жодних перешкод для укладення договорів купівлі-продажу не існувало, за придбані земельні ділянки були сплачені відповідні кошти. З моменту купівлі земельних ділянок жодних претензій до ОСОБА_5 з цього приводу ніхто не висував. ОСОБА_5 ніякого відношення до обставин кримінального правопорушення не має, підозра їй не оголошувалася, цивільний позов у кримінальному провадженні до неї не заявлявся, будь-які претензій з приводу придбання та володіння земельними ділянками до неї не заявлено.

Ухвала слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 21.09.2023 винесена необґрунтовано, з порушенням процесуального порядку та без урахування законних прав та охоронюваних законом інтересів власника земельних ділянок, на даний час потреба у застосуванні арешту майна відсутня, з наступних підстав:

1) ОСОБА_5 не було повідомлено про судові засідання, де вирішувались питання щодо порушення права користування та володіння земельними ділянками, які перебувають в її власності;

2) Їй не було повідомлено про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосувалися арешту її земельних ділянок;

3) Власник майна є добросовісним набувачем земельних ділянок;

4) ОСОБА_5 не визнано підозрюваною чи обвинуваченою у кримінальному провадженні, цивільний позов до неї не заявлений;

5) Продовження арешту майна є надмірним тягарем для власника майна. Справедливий баланс між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав власників майна не забезпечено, існує непропорційне співвідношення між засобами, які застосовані органом досудового розслідування та метою, яку прагнуть досягти.

Адвокат ОСОБА_3 подав до суду заяву, в якій просить розглянути справу без його участі, вимоги клопотання повністю підтримує та просить його задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився. Про дату, час і місце розгляду клопотання Офіс Генерального прокурора повідомлений завчасно та належним чином. Будь-яких заяв на адресу суду не надходило.

З урахуванням викладеного, принципів диспозитивності кримінального провадження та розумності строків, слідчий суддя вважає, що сторонам було надано достатньо часу та можливостей для реалізації свого права для участі в розгляді клопотання або ж повідомлення своєї процесуальної позиції по суті клопотання шляхом подання до суду письмової позиції, а тому обґрунтовані підстави для відкладення розгляду відсутні, неявка учасників провадження, що повідомлені належним чином, розгляду клопотання по суті не перешкоджає.

Вивчивши матеріали справи, слідчий суддя надходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на наведену норму закону в даному випадку обов`язок доказування того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, покладено на особу, що звернулась із клопотанням про скасування арешту.

Як вбачається із матеріалів, що надані в обґрунтування клопотання про скасування арешту майна, Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000044 від 26.03.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 364 КК України.

В рамках означеного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 21.09.2023 у справі №757/42146/23-к накладено арешт на земельні ділянки, зокрема з кадастровими номерами :06:002:0533, :03:001:0056, :03:001:0082, які згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно перебувають у власності ОСОБА_9 .

У вказаній ухвалі слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на земельні ділянки з метою збереження речових доказів, оскільки останні наявні достатні підстави вважати, що останні отримані теперішніми власниками кримінально-протиправним шляхом та внаслідок вчинення розслідуваних кримінальних правопорушень, відтак відповідають критеріям визначеним ст. 98 КПК України.

Водночас у клопотанні про скасування арешту майна жодним чином не спростовано тих висновків, до яких дійшов слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва при постановленні ухвали про накладення арешту від 21.09.2023.

У своєму клопотанні представник власника майна посилається на те, що ОСОБА_4 є законним власником та добросовісним набувачем земельних ділянок, оскільки придбала їх на підставі договорів купівлі-продажу від 02.04.2021 та 23.03.2021.

Натомість, належність арештованого майна вже була предметом оцінки слідчого судді при вирішенні питання про арешт майна 21.09.2023.

Відповідно до абз. 1 ч. 3 ст. 170 КПК у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (арешт з метою забезпечення збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Абзацом 2 ч. 10 ст. 170 КПК України визначено, що не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Поряд з тим, зі змісту оскаржуваної ухвали вбачається, що предметом досудового розслідування є організація протиправного механізму отримання неправомірної вигоди за погодження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок у приватну власність.

Отже, предметом досудового розслідування вказаного кримінального провадження, є в тому числі земельні ділянки, на котрі накладено арешт.

Щодо доводів представника власника майна з приводу того, що ОСОБА_4 не визнано підозрюваною чи обвинуваченою у кримінальному провадженні, то слід зазначити, що арешт майна, накладений у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті є формою забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною, обвинуваченою, засудженої чи юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у вчиненні кримінального правопорушення.

Слідчий суддя звертає увагу, що досудове розслідування у вказаному провадженні триває, і з метою недопущення можливості приховування, зникнення, втрати, використання чи відчуження означеного майна існує необхідність у подальшому застосуванні вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту майна в сукупності з вищенаведеними обставинами, слідчий суддя приходить до висновку, що означені доводи не вказують на необґрунтованість арешту, накладеного на належне ОСОБА_4 майно, та не доводять, що в застосуванні арешту відпала потреба, а відтак не знаходить підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 170-174, 309, 372, 376, 392 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1