Провадження по справі № 1-кс/752/4193/25
У Х В А Л А

іменем України

"14" травня 2025 р. слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000012 від 08.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

встановив:

13 травня 2025 року до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000012 від 08.01.2025 про арешт віртуальних активів - токенів USDT у мережі TRON TRC-20, випущених компанією Tether, що розміщені на криптовалютному гаманці НОМЕР_1 (власник ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНФОРМАЦІЯ_3).

В обґрунтування вимог клопотання слідчий зазначив, що досудове розслідування у вищезазначеному кримінальному провадженні здійснюється відділом розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП у м. Києві за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 20.09.2024 громадяни України ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , звернулись до ОСОБА_6 з пропозицією купити криптовалюту USDT на велику суму. Вони погодили схему, за якою це повинно відбуватися. За попередньою домовленістю між вказаними особами, у період часу з 26.09.2024 по 18.10.2024 з криптогаманців ОСОБА_6 було здійснено переказ віртуальних активів - USDT у розмірі 1 245 682, що еквівалентно 1 186 190 Євро, на криптовалютні гаманці, надані ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Водночас, у період з 26.09.2024 по 18.10.2024 на банківський рахунок

№ НОМЕР_2 компанії «Buildmat Production and Delivery KFT», який підконтрольний ОСОБА_6 , надійшли кошти в загальній сумі 1 186 190 Євро з рахунку НОМЕР_3 компанії «UAB ACUS VAISTINE», із призначенням платежу «оплата по інвойсу».

Після переведення безготівкових коштів на рахунок компанії «Buildmat Production and Delivery KFT», ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , направили до банківської установи підроблені документи про невиконання представниками зазначеної компанії своїх зобов`язань за договором та вимогу про повернення їм коштів. Внаслідок чого, грошові кошти у розмірі 1 186 190 Євро були повернуті на рахунки компанії «UAB ACUS VAISTINE».

У подальшому, 26.09.2024 частину викрадених грошових коштів було переведено на гаманець НОМЕР_4 за хешами транзакцій:ede77c1fa0f2c05c901c41108c223c7f61a9f0fdab0891c6e0235e2dcf0a5963 та dafce648a487ea2c027609f2bab21737e3ba421bf9c8893b1937200bb31ac5c1, які в подальшому з використанням так званих схем «міксер» із залученням ряду одноразових анонімних гаманців було додано до інших віртуальних активів.

Після чого, вказані віртуальні активи було переведено на підконтрольні транзитні гаманці, які належать власникам обмінного сервісу «001k Exchange», зокрема на гаманець НОМЕР_1 за хешем транзакції 0ffdcf233cf8f3d45f4fddba742cd877e622fb9f4ecab352ee85b.

Постановою слідчого від 31.03.2025 віртуальні активи у розмірі 322 810 USDT, як частина активів здобутих шахрайським шляхом, які знаходяться на криптовалютному гаманці НОМЕР_1 (власник ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНФОРМАЦІЯ_3), визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000012 від 08.01.2025.

Прокурор просить накласти арешт на віртуальні активи - токени USDT у мережі TRON TRC-20, випущені компанією Tether, що розміщені на криптовалютному гаманці НОМЕР_1 (власник ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНФОРМАЦІЯ_3) з метою їх збереження як речових доказів та розглянути клопотання без повідомлення власника майна з метою забезпечення збереження арешту майна.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав вимоги клопотання, надав відповідні пояснення та просив задовольнити клопотання у повному обсязі.

З метою забезпечення арешту майна, суд вважає можливим у відповідності до положень ч. 2 ст. 172 КПК України розглянути клопотання про арешт майна без участі власника майна.

Розглянувши клопотання, дослідивши додані до нього додатки у виді копії матеріалів досудового розслідування, надавши оцінку відомостям, що у них містяться, вислухавши доводи слідчого, слідчий суддя дійшов до наступного.

Дане клопотання з урахування вимог п.1 ч.2 ст.132 КПК України подано до Голосіївського районного суду м. Києва в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, враховуючи, що таким органом у даному провадженні є відділ розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП у м. Києві, який розташований на території Голосіївського району м. Києва.

Виходячи зі змісту вимог ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Постановою слідчого від 31.03.2025 віртуальні активи у розмірі 322 810 USDT, як частина активів здобутих шахрайським шляхом, які знаходяться на криптовалютному гаманці НОМЕР_1 (власник ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНФОРМАЦІЯ_3), визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000012 від 08.01.2025.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, описана у витягу з ЄРДР фабула кримінального правопорушення, яке розслідується у даному кримінальному провадженні, у сукупності з відомостями, що містяться у матеріалах, доданих до клопотання, а також поясненнями прокурора, що надані під час розгляду клопотання, дають слідчому судді достатні підстави вважати, що кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.190 КК України, було вчинено.

З урахуванням даних, що містяться у додатках до клопотання, існують достатні підстави вважати, що віртуальні активи у розмірі 322 810 USDT, які знаходяться на криптовалютному гаманці НОМЕР_1 (власник ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНФОРМАЦІЯ_3) є частиною тих віртуальних активів, що перераховані ОСОБА_6 на криптовалютні гаманці ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , та якими останні заволоділи шляхом шахрайства. Тобто, вищезазначені віртуальні активи відповідають критеріям речового доказу, відповідно до ст. 98 КПК України.

Арешт на віртуальні активи підлягає накладанню з метою їх збереження як речових доказів, що відповідає п.1) ч.2 ст. 170 КПК України. Враховуючи наведене, потреби кримінального провадження виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна, як арешт майна. При цьому, відомостей щодо негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею на момент розгляду клопотання не встановлено.

У той же час, слідчий суддя вважає, що арешт на віртуальні активи підлягає накладенню у межах того розміру віртуальних активів, які розміщені на криптовалютному гаманці VaHLSfHvdqxCAaiYY5eY5tm1ouHL9zDU1, які визнані речовими доказами згідно постанови слідчого від 31.03.2025, а саме у розмірі 322 810 USDT. Підстав для накладення арешту на всі віртуальні активи, які розміщені на вищезазначеному крипто валютному гаманці у клопотанні не викладено, та прокурором в ході розгляду клопотання не наведено.

За таких обставин, клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню.

На підстав викладеного, керуючись ст. 40, 131, 132, 168, 170-173, 175 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

клопотання прокурора задовольнити частково.

Накласти арешт на криптовалютні активи - токени у розмірі 322 810 USDT в мережі TRON TRC-20, випущені компанією Tether Limited, що зберігаються на криптовалютному гаманці НОМЕР_1 (власник ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНФОРМАЦІЯ_3), заборонивши користуватися та розпоряджатися ними.

Зобов`язати компанію Tether Limited, що зареєстрована за адресою: 39 Tolworth Rise North. Surbiton, Surrey KT 5 9EN, United Kindom, як постачальника послуг віртуальних активів під реєстраційним номером 13957078, накласти арешт на криптовалютні активи - токени у розмірі 322 810 USDT в мережі TRON TRC-20, випущені компанією Tether Limited, що зберігаються на криптовалютному гаманці НОМЕР_1 (власник ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ), заборонивши користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб та заблокувати увесь функціонал на криптовалютному гаманці.

Організацію виконання ухвали покласти на прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1