06 грудня 2024 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Хмельницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_3 , погодженого прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Хмельницького, Хмельницької області, ромадянина України, з середньою освітою, непрацюючого, розлученого, зареєстрованого за місцем проживання та жителя АДРЕСА_1 , вважається раніше не судимим,
04.12.2024 слідчий відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Хмельницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого за ч. 4 ст. 185 КК України (крадіжка, вчинена в умовах воєнного стану) посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на потерпілого у кримінальному провадженні; вчинення іншого кримінального правопорушення.
В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.
Підозрюваний та його захисник не заперечили проти задоволення клопотання.
Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Згідно з ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).
Досудовим розслідуванням встановлено, що 19 жовтня 2024 року, близько 09 години 17 хвилин, ОСОБА_6 , перебуваючи у магазині «Епіцентр експрес», за адресою: вул. Січових Стрільців, 4-а, м. Хмельницький Хмельницької області, помітив вітрину із безпровідними навушниками, після чого прийняв рішення про вчинення крадіжки товару з метою власного збагачення.
Тоді ж, ОСОБА_6 , достовірно знаючи і розуміючи, що в країні діє воєнний стан, який введений на території України указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в України», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-1X, та продовжений Указами Президента України, востаннє Указом Президента України №469/2024 від 08.08.2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні, востаннє з 05 години 30 хвилин 12 серпня 2024 року строком на 90 діб, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи та свідомо бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, з метою особистого збагачення, перебуваючи в торгівельному залі магазину «Епіцентр експрес», за адресою: вул. Січових Стрільців, 4-а, м. Хмельницький Хмельницької області, підійшов до вітрини із безпровідними навушниками та будучи впевненим, що його дії не помічені працівниками магазину та іншими сторонніми особами,у період часу з 09 год. 17 хв. по 09 год. 20 хв. 25 жовтня 2024 року, умисно, таємно, повторно, шляхом вільного доступу, із вітрини торгівельного залу, де знаходились безпровідні навушники викрав дві пари навушників Panasonic RZ-B100WDGCW білого кольору вартістю 1 749,33 грн кожні, загальною вартістю 3498,66 грн, навушники OPPO ENCO BUDS2 (W14) білого кольору в кількості 1 шт., вартістю 1 099,67 грн, навушники OPPO ENCO BUDS2 (W14) чорного кольору в кількості 1 шт., вартістю 1 099,67 грн., які заховав до рюкзака, що мав при собі та утримуючи при собі викрадене, не розрахувавшись на касі за вищезазначений товар, покинув місце вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись ним в подальшому на власний розсуд.
Вищевказаними умисними протиправними діями ОСОБА_6 спричинив ТОВ «Епіцентр К», що здійснює свою діяльність за адресою: АДРЕСА_2 , майнової шкоди на загальну суму 5698 гривень.
Своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України.
30 листопада 2024 року ОСОБА_6 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій повторно в умовах воєнного стану.
Отже, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вчиненого в умовах воєнного стану, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 8 років.
Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
На підставі ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У силу ч.2 ст.194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення сторона обвинувачення підтверджує такими оказами:
-протокоомл огляду місця події від 24.10.2024;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 25.10.2024;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 20.11.2024;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 20.11.2024;
-протоколом огляду речей від 06.11.2024;
-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 21.11.2024;
-протоколом огляду документів від 05.11.2024;
-повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 30.11.2024;
-протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 від 30.11.2024;
Повідомлена ОСОБА_6 підозра відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим співставляючи можливі негативні для неї наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду існує.
Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на потерпілого слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Досліджуючи наявність ризику продовження зайняття підозрюваним протиправною діяльністю, зокрема вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає такий ризик наявним, оскільки ОСОБА_6 раніше судимий за вчинення злочинів аналогічного характеру та має непогашену судимість.
При обранні запобіжного заходу в слідчий суддя зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого , міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений.
Аналізуючи тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, слідчий суддя враховує відсутність у підозрюваного стійких соціальних зв`язків, його соціальний та сімейний стан, зокрема те, що він розлучений, раніше судимий за вчинення злочину проти власності та натепер притягується до кримінальної відповідальності у межах інших кримінальних проваджень, а тому приходить до переконання про дієвість застосування ініційованого запобіжного заходу.
Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_6 обґрунтовано причетний до вчинення тяжкого кримінального правопорушення.
Слідчий у клопотання просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зазначає що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать можливості запобігти існуючим ризикам.
Оцінюючи ступінь усіх встановлених ризиків у сукупності з урахуванням тяжкості покарання за вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, розміру шкоди причетності ОСОБА_6 до його заподіяння, слідчий суддя, зважуючи пропорційно потреби досудового розслідування, необхідність досягнення мети кримінального провадження за викладених обставин приходить до висновку про необхідність застосування такого запобіжного заходу.
Слідчий суддя враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному судовому розгляді цього кримінального провадження, яке можливе за умов нівелювання ризиків.
Отже, саме такий вид запобіжного заходу в достатній мірі зможе забезпечувати належну процесуальну поведінку підозрюваного під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні.
Підстав для встановлення у межах ініційовано запобіжного заходу заборони покидати підозрюваним місце проживання у певний час доби, з огляну на зазначені обставини слідчий суддя не вбачає.
Особисте зобов`язання в світлі конкретних обставин цього кримінального провадження не є спроможними забезпечити виконання завдань кримінального провадження і нівелювати його ризики в силу відсутності достатніх для цієї стадії кримінального провадження стримуючих приписів.
Отже, застосування домашнього арешту, який полягає у забороні залишати своє місце проживання цілодобово є саме таким запобіжним заходом, який може забезпечити його належну поведінку та виконання ним процесуальних обов`язків під контролем правоохоронного органу.
Строк дії запобіжного заходу ОСОБА_6 слід встановити у межах строку досудового розслідування, який його не перевищить.
Крім того, слідчий суддя вважає необхідним покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.
З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.110, 177, 178, 181, 196 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 21:00 год. по 06:00 год. наступного дня з покладанням на нього зобов`язання прибувати до суду, слідчого судді за кожною вимогою та покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:
прибувати до слідчого, прокурора за кожною вимогою;
не відлучатися із м. Хмельницького без дозволу слідчого, прокурора або суду;
повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи,
здати на зберігання відповідному органу свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України (у разі їх наявності).
Ухвала діє по 30 січня 2025 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя