Провадження № 1-кс/727/2971/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2024 року Шевченківський районний суд м. Чернівці в складі:

cлідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Чернівці скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Чернівецькій обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

за участю:

заявника ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Чернівецької обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування поданої скарги вказував, що 04.10.2024 року він звернувся із заявою про вчинення кримінального правопорушення, щодо нього до Офісу Генерального прокурора. Зазначає, що із відповіді Секретаріату Уповноваженого Верховної ради України з прав людини від 11.01.2024 року №2091.4/м-37298.3/23/55 про те, що за період утримання у державній установі «Чернівецький слідчий ізолятор» останнього, було притягнуто шість разів до дисциплінарної відповідальності, що не відповідає дійсності. На засідання дисциплінарної комісії установи попереднього ув`язнення ОСОБА_3 не викликали, оскільки його ніхто із керівництва не проводив, про що свідчить те, що копії рішення (нь) про застосування до ОСОБА_3 стягнення/стягнень із зазначенням можливості та порядку його оскарження, останньому вручено у визначений законом строку під підпис не було. Працівниками даної установи було внесено відомості про надумані проступки, які начебто ним вчинені, чим завдали йому моральної шкоди.

Просить внести до ЄРДР відомості за його заявою про вчинення кримінального правопорушення щодо нього.

В судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримав та просив задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні заперечував щодо задоволення скарги.

Заслухавши заявника, прокурора, дослідивши скаргу та матеріали додані до неї, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити.

Слідчим суддею встановлено, що 04.10.2024 року ОСОБА_3 скерував до Офісу Генерального прокурора України заяву про вчинення кримінального правопорушення про те що його за період утримання у державній установі «Чернівецький слідчий ізолятор» було притягнуто шість разів до дисциплінарної відповідальності, що не відповідає дійсності. Оскільки, його на засідання дисциплінарної комісії установи попереднього ув`язнення не викликали, керівництво установи дані засідання взагалі не проводило, про що свідчить те, що копії рішення (нь) про застосування до ОСОБА_3 стягнення/стягнень із зазначенням можливості та порядку його оскарження, останньому вручено у визначений законом строку під підпис не було.

25.10.2024 року прокурором відділу протидії порушенням прав людини у правоохоронній та пенітенціарній сферах Чернівецької обласної прокуратури ОСОБА_5 направлено відповідь на заяву ОСОБА_3 від 04.10.2024 року, в якій зазначається, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Вивчивши обставини та доводи, наведені у заяві ОСОБА_6 від 03.20.2024 року щодо можливих неправомірних дій посадових осіб ДУ «Чернівецькій слідчий ізолятор», встановлено, що у них відсутні фактичні дані, які б свідчили про наявність конкретних ознак вчинення будь-ким кримінального правопорушення, у зв?язку із чим підстав для внесення відомостей до ЄРДР на даний час не вбачається.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Відповідно до ч.5 п.4 ст.214 КПК України - до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. До ЄРДР також вносяться відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Пунктом 1.2 розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п.4 ч.5 ст.214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. До Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення (п. 2.7 розділу ІІ Положення).

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що внесенню в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Суд враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_3 , вважає, що відомості, які зазначені у заяві не містять в собі даних та посилань на докази, що можуть вказувати та підтверджувати наявність в діях посадових осіб ознак складу будь-якого кримінального правопорушення.

Як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя приходить до висновку, що в поданій ОСОБА_3 заяві не вбачається обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та не наведено об`єктивних даних, які б свідчили про реальну необхідність внесення відомостей до ЄРДР, однак із заяви вбачається незгода ОСОБА_3 із діями та рішеннями начальника ДУ «Чернівецький слідчий ізолятор», які можуть бути оскаржені в порядку адміністративного судочинства до Чернівецбкого окружного адміністративного суду, а тому в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 2, 22, 214, 303-307 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Чернівецькій обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 днів.

Повний текст ухвали виготовлено 11 грудня 2024 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1