Провадження по справі 1-кс/635/122/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2025 року смт Покотилівка Харківський район Харківська область

Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб слідчого Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

До Харківського районного суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб слідчого Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а також поновити строк подання скарги до суду.

В обґрунтування скарги заявник зазначає, що вона 30.09.2024 звернулась до відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, яке полягало у підробці довідки про розрахунки за спожиту електричну енергію складену посадовими особами ПрАТ «Харківенергозбут» (копія талону-повідомлення єдиного обліку про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію додається). Так, в квітні 2024 року мені стало відомо, що ПрАТ «Харківенергозбут» до мене була подана позовна заява до Харківського районного суду Харківської області (справа № 635/9766/23) про стягнення заборгованості за спожиту електроенергію за період з 30.09.2021 до 30.11.2022 у розмірі 39 654,40 грн. Ознайомившись із матеріалами судової справи я з`ясувала, що як доказ ПрАТ «Харківенергозбут» долучили довідку про розрахунки за спожиту електричну енергію (копія додається), де був вказаний особовий рахунок № НОМЕР_1 , який належить не мені, а іншій особі та відповідно на який було нараховано зазначену суму заборгованості. Вищевказане свідчить проте, що посадові особи ПрАТ «Харківенергозбут» умисно вказали у довідці про розрахунки за спожиту електричну енергію особовий рахунок, який належить іншій особі, щоб неправомірно стягнути з неї заборгованість за спожиту електроенергію за період з 30.09.2021 до 30.11.2022 у розмірі 39 654,40 грн. Після того як нею були подані відповідні скарги до Офісу Президента України та керівництва ПрАТ «Харківенергозбут» була проведена відповідна перевірка та встановлено, що особовий рахунок № НОМЕР_1 зазначений в довідці про розрахунки за спожиту електричну енергію дійсно належить іншій особі та позовні вимоги висунуті до неї ПрАТ «Харківенергозбут» є безпідставними. Після чого, представники ПрАТ «Харківенергозбут» 28.08.2024 подали до суду заяву про закриття провадження по справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, мотивуючи це тим, що на її ім`я відкритий інший особовий рахунок по якому відсутня заборгованість, а відтак предмет спору відсутній, що відображено в ухвалі Харківського районного суду Харківської області від 25.09.2024. У подальшому ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 25.09.2024 провадження у справі за позовом ПрАТ «Харківенергозбут» до неї про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію було закрито. Проте, станом на теперішній час ПрАТ «Харківенергозбут» продовжує надсилати на адресу її місця проживання рахунки де зазначено, все той же особовий рахунок, який їй не належить із зазначенням суми заборгованості у розмірі 39 654,40 грн. ОСОБА_3 було отримано відповідь від 28.10.2024 з відділу поліції № З Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області, що ними разом із працівниками ПрАТ «Харківенергозбут» було проведено профілактичну бесіду про неприпустимість протиправної поведінки в подальшому, а також рекомендовано звернутися до Міністерства енергетики України. При цьому, виходячи із змісту даної відповіді працівники поліції вбачають в діях працівників ПрАТ «Харківенергозбут» неправомірні дії, проте жодної правової оцінки таким діям не надано та відомості про кримінальне правопорушення, про яке зазначено у її заяві до відділу поліції № З Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області, не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Таким чином, працівниками відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області було порушено порядок, який встановлений нормами Кримінального процесуального кодексу України.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явилася, надала заяву про розгляд скарги у її відсутність, скаргу підтримала та просила її задовольнити в повному обсязі.

Слідчий суддя, перевіривши матеріали скарги, матеріали перевірки за заявою ОСОБА_3 № 9769 від 30.09.2024, зазначає про таке.

ОСОБА_3 30.09.2024 звернулася до ВП № 3 ХРУП № 1 в Харківській області із повідомленням про обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а саме за фактом підробки документів посадовими особами ПрАТ «Харківенергозбут» з подальшим вчиненням позачергових невідкладних слідчих дій та визнати її потерпілою.

Згідно довідки про результати розгляду ЖЄО № 9796 від 30.09.2024, складеної ПОГ сектору взаємодії з громадою ВП Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 встановлено, що 30.09.2024 до відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області надійшло повідомлення від ОСОБА_3 , 1967 р.н., м. Мерефа, пров. Ярослава Мудрого 3, яка просить вжити заходи до ПрАТ «Харківенергозбут». Під час перевірки було встановлено, що заявниці помилково нарахували заборгованість за спожиту електроенергію та вона оскаржила це рішення у суді Харківського району, у зв`язку з чим гр. ОСОБА_3 із заявою звернулась до поліції. В подальшому з усіма учасниками події було проведено профілактичну бесіду про неприпустимість протиправної поведінки в подальшому, а також заявнику для вирішення виниклого питання, було рекомендовано звернутися до Міністерства енергетики України, м. Київ, Чоколівський бульвар, 13, або за номером телефону . Виходячи з вищевикладеного було прийняте рішення про припинення подальшого розгляду звернення та списання матеріалів ЖЄО № 9769 від 30.09.2024 до справи згідно із Законом України «Про звернення громадян».

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 25.09.2024 закрито провадження у справі за позовом приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію.

Згідно листа начальника ВП № 3 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 від 28.10.2024 за № 15097/119-90/01/20-2024, встановлено, що заява ОСОБА_3 від 30.09.2024 була зареєстрована в ІКС ІПНА за № 9796 від 30.09.2024 та проведено перевірку. Працівниками ВП № 3 Харківського районного управління № 1 ГУ НП в Харківській області з працівниками ПрАТ «Харківенергозбут» було проведено профілактичну бесіду про неприпустимість протиправної поведінки в подальшому, а також заявнику для вирішення виниклого питання, було рекомендовано звернутися до Міністерства енергетики України, м. Київ, Чоколівський бульвар, 13, або за номером телефону . У разі незгоди із прийнятим рішенням роз`яснено право оскаржити його в порядку ст. 16 Закону України «Про звернення громадян» або слідчому судді Харківського районного суду на підставі ст. 303 КПК України.

Згідно ст. 2 КПК України, основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1 ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Частиною 6 вказаної статті регламентовано, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК України.

Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань визначений у статті 214 КПК України.

Так, ч.1ст.214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною 2 цієї статті визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. При цьому, в реєстрі, серед іншого, згідно з п.4, 5 ч. 5ст. 214 КПК України, зазначається короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Аналогічні вимоги закріплені у Положенні про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженому Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298.

Частина 2 Глави 1 Розділу ІІ вказаного Положення закріплює, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема - мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Повноваженнями щодо оцінки відомостей, повідомлених потерпілим чи наведених у заяві, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені лише слідчий, дізнавач, прокурор.

Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017, за якою КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

У свою чергу, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Аналіз зазначених правових норм свідчить про те, що повноваженнями щодо оцінки відомостей, повідомлених потерпілим чи наведених у заяві, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені лише слідчий, дізнавач, прокурор, що також узгоджується із загальними засадами кримінального судочинства, в тому числі принципом диспозитивності щодо розподілу процесуальних функцій.

Разом з цим, зміст ч.1 ст.214 КПК України не зобов`язує слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

У постанові від 01.12.2022 у справі №522/7836/21 (провадження №51-2328км22) Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду констатував той факт, що слідчий суддя під час здійснення судового контролю може скасовувати постанови слідчого/прокурора та зобов`язувати вчиняти певні дії передбачені КПК України, однак при цьому не повинен втручатися в процесуальну діяльність слідчого.

Виходячи з цього, слідчий суддя, на етапі проведення досудового розслідування, не виконує функції слідчого у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та позбавлений повноважень надати вказівку слідчому щодо прийняття конкретного за змістом процесуального рішення, адже слідчий є самостійним у своїй процесуальній діяльності.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, повідомлення про вчинене кримінального правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених вище і тільки після прийняття рішення органом досудового розслідування щодо заяви про вчинення кримінального провадження слідчим суддею, у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР, може бути надана оцінка заяві про вчинення кримінального провадження та прийнятому органом досудового розслідування рішенню. Наявність такої оцінки є обов`язковою для здійснення функції судового контроля слідчим суддею, тобто носить цілком преюдиціальний характер.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В ході аналізу поданої заяви, слідчим суддею не встановлено відомостей, які могли б об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення кримінального правопорушення, а заявником не наведено будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність початку досудового розслідування.

Слідчий суддя вважає, що наведені заявником дані не містять будь-яких конкретних відомостей, з яких можливо встановити ознаки кримінального правопорушення та ґрунтуються тільки на власному аналізі і баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13.05.1980), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

Початок досудового розслідування без законних на те підстав є порушенням принципів верховенства права, законності та інших принципів, передбачених ст. 7 КПК України, а також вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України, згідно з якими органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимогст.307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчим суддею постановляється ухвала про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З урахуванням того, що підстави для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у заяві ОСОБА_3 відсутні, вважаю необхідним у задоволенні скарги відмовити.

Керуючись ст.214,303-304, 306, 307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб слідчого Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області щодо не внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів шляхом подання апеляційної скарги через Харківський районний суд Харківської області.

Слідчий суддя ОСОБА_1