Справа№ 307/863/22
Провадження № 1-кп/309/95/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 березня 2025 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого: ОСОБА_1

секретаря судового засідання: ОСОБА_2

з участю прокурора: ОСОБА_3

обвинуваченого: ОСОБА_4

захисника: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Хуст клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору у кримінальному провадженні № 0000167 від 11.04.2020 року про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Хустського районного суду Закарпатської області надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_5 , у підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, оскільки в такому, зокрема не вказано анкетних відомостей про потерпілих. Прокурор, формулюючи обвинувачення, безпідставно зазначив, що кримінальним правопорушенням державі заподіяна матеріальна шкода на загальну суму 56 106 288 грн., поряд з цим не вказавши відомостей про особу, яка у даному кримінальному провадженні повинна бути потерпілою. Дана обставина, в свою чергу, тягне за собою невідповідність обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні просив задовольнити клопотання його захисника про повернення обвинувального акту прокурору.

Прокурор під час проведення підготовчого судового засідання зазначив, що наявні підстави призначити судовий розгляд кримінального провадження на підставі обвинувального акту, у відкритому судовому засіданні, щодо заявленого стороною захисту клопотання про повернення обвинувального акту заперечив. На думку прокурора, відсутні підстави для повернення обвинувального акту, який відповідає вимогам ст.291 КПК України.

У підготовчому судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 заявив суду клопотання про закриття кримінального провадження №0000167 від 11.04.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, в якому просить закрити кримінальне провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Дослідивши зміст клопотання, заслухавши пояснення учасників процесу, суддя дійшов до наступного висновку.

Так, перелік завдань, які має вирішити суд у підготовчому засіданні визначено у частині 3 статті 314 та статті 315 КПК України.

Зміст зазначених норм дає підстави вважати, що підготовче судове засідання в судовому провадженні є обов`язковою, самостійною стадією кримінального процесу, основною метою проведення якого є визначення судом можливості на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Отже, відповідно до ч. 3 ст. 314 та ст. 315 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти обмежене коло рішень та вирішити питання, пов`язані з призначенням кримінального провадження до судового розгляду.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням,яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

Вичерпний перелік обов`язкових вимог до змісту та форми обвинувального акта, а також перелік додатків до нього визначено ст. 291 КПК України.

У відповідності до ст. 291 КПК України обвинувальний акт складається слідчим, дізнавачем, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим, дізнавачем.

Обвинувальний акт має містити такі відомості:

1)найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;

2)анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3)анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3-1)анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

4)прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;

5)виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;

6)обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;

7)розмір шкоди,завданої кримінальним правопорушенням;

7-1)підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими;

8) розмір витрат на залучення експерта (уразі проведення експертизи під час досудового розслідування);

8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу;

9) дату та місце його складення та затвердження.

Обвинувальний акт підписується слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

Зі змісту обвинувального акта у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_4 вбачається, що обвинувальний акт містять усі відомості, передбачені ст. 291 КПК України.

Доводи сторони захисту про те, що в обвинувальному акті не зазначені потерпілі у даному кримінальному провадженні, не можуть бути підставою для повернення обвинувального акту з огляду на таке.

Підстави для визнання особи потерпілою визначені ст. 55 КПК України.

За змістом ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Якщо внаслідок кримінального правопорушення настала смерть особи або особа перебуває у стані, який унеможливлює подання нею відповідної заяви, положення частин першої третьої цієї статті поширюються на близьких родичів чи членів сім`ї такої особи. Потерпілим визнається одна особа з числа близьких родичів чи членів сім`ї, яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого, а за відповідним клопотанням - потерпілими може бути визнано кілька осіб.

Якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, то слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою. За відсутності такої згоди особа в разі необхідності може бути залучена до кримінального провадження як свідок.

Зважаючи на приписи ч. 7 ст. 55 КПК України, в даному випадку якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, то слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою. За відсутності такої згоди особа в разі необхідності може бути залучена до кримінального провадження як свідок.

Відтак, доводи сторони захисту з приводу того, що в даному кримінальному провадженні на стадії досудового розслідування не вказано відомостей про особу, яка у даному кримінальному провадженні повинна бути потерпілою, що є підставою для повернення обвинувального акту, не заслуговують на увагу.

Окрім того, суд звертає увагу, що питання залучення осіб в якості потерпілих до провадження може вирішуватись судом у підготовчому судовому засіданні за їх заявою, чи письмовою згодою.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-1430/0/4-12 від 03 жовтня 2012 року «Про порядок здійснення підготовчого судового провадження відповідно до КПК України» повернення обвинувального акта прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акта вимогам закону, а наявність у ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.

Таким чином, суд має право повернути обвинувальний акт прокурору лише у випадку відсутності в обвинувальному акті відомостей згідно ч. 2ст. 291 КПК України та за наявності у ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд, будь-які інші обставини не можуть бути підставою для повернення обвинувального акту прокурору, а їх наявність не позбавляє суд дати їм оцінку в ході судового розгляду.

За таких обставин суд вважає, що обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування щодо ОСОБА_4 відповідає вимогам чинного КПК України, суттєвих порушень щодо обвинувального акта, за яких суд має повернути обвинувальний акт прокурору, судом не встановлено, а тому підстав для його повернення прокурору суд не вбачає.

Враховуючи вищевикладене, у задоволенні клопотання захисника слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 291, 314, 315, 376 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_1