Справа № 369/5820/25
Провадження № 1-кс/369/1111/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.04.2025 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР у встановлений строк,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді надійшла скарга ОСОБА_2 в порядку ст. 303 КПК України. Скаржник звернувся із зазначеною скаргою на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР у встановлений строк.

В обґрунтування скарги ОСОБА_2 зазначила, що 04.03.2025 року близько 19:00 вона звернулася до слідчо-оперативної групи із заявою №1654 про викрадення її мобільного телефону Huawei P Smart Pго та її ключів від кімнати її чоловіком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом насильницьких дій.

Викрадення мобільного телефону Huawei P Smart Pго та ключів від кімнати має ознаки кримінального правопорушення передбаченого статтею 187 Кримінального кодексу України. Разом з заявою ОСОБА_2 надала докази, що підтверджують факт її побиття та крадіжку мобільного телефону: копію огляду лікаря від 05.03.2025 року, копію висновку експертного дослідження судово-медичної експертизи №15 від 11.03.2025 року, фотографію знайденого нею її мобільного телефону з розбитим екраном, чек, що підтверджує, що телефон належить їй та фотографію коробки від телефону з ІМЕІ кодом, що належить її телефону, а також відеозапис події з її мобільного телефону.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 Кримінального процесуального Кодексу України, слідчий або прокурор зобов`язаний не пізніше ніж протягом 24 годин після отримання заяви внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР), розпочати досудове розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Однак, станом на 01.04.2025 року, ОСОБА_2 не отримала відповіді, та відомості про мою заяву не внесенні до ЄРДР, що порушує, на її думку, права на доступ до правосуддя, гарантовані Конституцією України, та суперечить вимогам КПК України.

Вивчивши матеріали поданої скарги, суд вважає необхідним на підставі п.3 ч. 2 ст. 304 КПК України повернути скаргу скаржнику.

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

У відповідності до вимог ч. ч. 1,2 ст. 304 КПК скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Правило дотримання десятиденного строку на оскарження до слідчого судді рішення слідчого має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Необхідно звернути увагу, що у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України", Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. При цьому особа, яка бажає подати скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право. Тобто окрім принципу правової визначеності важливим також є і принцип добросовісності, як загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність може розглядатися як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

Хоча ст. 117 КПК України містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на оскарження рішення слідчого, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

З наданих матеріалів вбачається, що за наявності альтернативи оскарження рішення слідчого до прокурора чи слідчого судді, скаржником був вибраний другий, при цьому вже поза строком її оскарження, порушивши питання про його поновлення.

Крім того, суд роз`яснює, що підстави пропуску строку на оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання скарги, проте такого слідчим суддею не встановлено.

За таких обставин, враховуючи тривалість пропуску строку, можливість настання негативних наслідків його відновлення для інших осіб, слід виходити також з того, що у цій справі відсутні достатні правові підстави для поновлення строків для оскарження рішення слідчого і відсутнє обґрунтоване виправдання втручання у принцип юридичної визначеності, а натомість таке поновлення свідчатиме про його порушення, як і не встановлено, що скаржник діє сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право.

Оскільки скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою статті 304 КПК України, слідчому судді не надано клопотання для його поновлення, то необхідно на підставі п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України повернути скаргу скаржнику.

Керуючись ст. ст. 117, 303, 304,307 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР у встановлений строк, із усіма доданими до неї матеріалами повернути скаржнику.

Ухвала про повернення скарги або відмову у відкритті провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1