Дата документу 10.03.2025Справа № 554/4386/23
Провадження № 1-кс/554/552/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 березня 2025 року слідчий судя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Полтави клопотання ВЧ НОМЕР_1 в особі представника ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000014 від 21.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.415 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Октябрського районного суду м. Полтави надійшло клопотання ВЧ НОМЕР_1 в особі представника ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000014 від 21.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.415 КК України.

В обґрунтування клопотання заявник зазначив, що ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 22.05.2023 року на підставі клопотання прокурора Полтавської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000014 від 21.05.2023 року було накладено арешт (шляхом заборони володіти, користуватися та розпоряджатися) на майно вилучене 21.05.2023 року під час проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, а саме сідловий тягач DAF XF 95.430, військовий номерний знак НОМЕР_2 .

У судове засідання власник майна не з`явився будучи належним чином повідомлений.

Слідчий в судове засідання не з`явився будучи належним чином повідомлений. Надіслав до суду заяву в якій не заперечував проти скасування арешту на майно, повідомив, що кримінальне провадже

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 16 КПК України одним з принципів кримінального провадження є недоторканість права власності, відповідно до якого позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч. 1ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно зі статтею 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно із положеннями ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх не застосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Так, в межах кримінального №0000014 від 21.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.415 КК України ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 22.05.2023 року на підставі клопотання прокурора Полтавської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000014 від 21.05.2023 року було накладено арешт (шляхом заборони володіти, користуватися та розпоряджатися) на майно вилучене 21.05.2023 року під час проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, а саме: сідловий тягач DAF XF 95.430, військовий номерний знак НОМЕР_2 .

На підставі викладеного, приходжу до висновку про задоволення клопотання. Скасувати арешт із сідловий тягач DAF XF 95.430, військовий номерний знак НОМЕР_2 . Оскільки кримінальне провадження №0000014 від 21.05.2023 року закрито.

Керуючисьст.ст.174 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ВЧ НОМЕР_1 в особі представника ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000014 від 21.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.415 КК України - задовольнити.

Скасувати повністю арешт, накладений ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 21.05.2023 року на сідловий тягач DAF XF 95.430, військовий номерний знак НОМЕР_2 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1