ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/1451/24 Доповідач ОСОБА_1
Справа № 632/2008/24 Слідчий суддя ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2024 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

підозрюваного - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 25 листопада 2024 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000435 від 24.11.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України,-

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 25 листопада 2024 року клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 задоволено, клопотання захисника ОСОБА_6 про застосування більш м`якого запобіжного заходу, а саме у вигляді особистого зобов`язання залишено без задоволення. Застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор», без права внесення застави, з урахуванням строку досудового розслідування до 22 січня 2025 року, включно.

Захисник підозрюваного, не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати і постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою його реєстрації та фактичного місця проживання.

В обгрунтування апеляційних вимог захисник посилається на те, що слідчим суддею не в повному обсязі досліджено правову підставу для застосування запобіжного заходу. Ризики, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, зазначені у клопотанні слідчого, не доведені. Навіть при існуванні таких ризиків, не доведено неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу. Слідчим суддею не взято до уваги, що підозрюваний наміру переховуватися не має, надалі буде співпрацювати зі слідством, раніше не був судимим, має постійне місце мешкання, де проживає з дружиною, яка хворіє та потребує його уваги і постійної допомоги. Після події, що трапилася, підозрюваний попрохав дружину викликати поліцію. У зв`язку із наведеним, захисник вважає, що достатнім у даному випадку є застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити, перевіривши матеріали судового провадження, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки

Як вбачається із матеріалів судового провадження, СВ ВП № 1 Лозівського РВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000435 від 24.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України.

24.11.2024 ОСОБА_7 затриманий в порядку статті 208 КПК України та цього ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України. Застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, оцінюючи сукупність обставин, а саме: наданих органом досудового розслідування доказів на підтвердження наявності обґрунтованої підозри, достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України, дійшов мотивованого висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони не забезпечать здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків на даному етапі досудового розслідування.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам статей 193-194, 196 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно усталеної практики ЄСПЛ «обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими вона обґрунтовується, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення у справі «Wloch v. Poland», п.109).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Матеріали долучені слідчим до клопотання на даному етапі досудового розслідування є достатніми для того, щоб пов`язати підозрюваного з інкримінованим йому злочином та свідчать про наявність обгрунтованої підозри.

Щодо доводів захисника з приводу недоведеності ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Слідчим суддею при оцінці наявних ризиків небезпідставно зазначено, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до статті 12 КК України є особливо тяжким злочином, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, а тому тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду.

При цьому, слідчий суддя обгрунтовано зауважив про те, що ОСОБА_7 хоч і має постійне місце мешкання та міцні соціальні зв`язки (одружений), однак підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, внаслідок якого настала смерть потерпілого, що підвищує суспільну небезпечність вчиненого, а тому наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків безумовно не свідчить про відсутність ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України.

Крім того, як встановлено слідчим суддею, ОСОБА_7 є обвинуваченим у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, обвинувальний акт за вказаним фактом на даний час розглядається Первомайським міськрайонним судом Харківської області (судовий розгляд триває).

З огляду на наведені обставини, матеріали, надані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, свідчать про наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України, які виключають на даний час можливість застосування до підозрюваного ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу. Посилання захисника на те, що дружина підозрюваного хворіє та потребує постійної допомоги не підтверджуються матеріалами провадження та таких доказів не було надано і суду апеляційної інстанції.

Поряд з цим, слідчим суддею обгрунтовано не визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, що узгоджується з положеннями пункту 2 частини 4 статті 183 КПК України.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи не є достатніми для скасування судового рішення та застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 25 листопада 2024 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: