Єдиний унікальний номер 175/404/25
провадження №1-кс/175/95/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2025 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд

Дніпропетровської області у складі:

головуючого - слідчого

судді ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2

розглянувши клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Дніпровського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 погоджене з прокурором Слобожанської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000003 від 09.01.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

10.01.2025 до провадження судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 надійшло зазначене вище клопотання слідчого.

В обґрунтування клопотання дізнавач зазначає про те, що 09.01.2025 на лінію служби "102", надійшло повідомлення працівника водної поліції, про те, що за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, смт. Обухівка, вул. Кленова, біля будинку № 92 невстановлена особа, знаходячись на березі р. Оріль, здійснювала незаконний вилов живих водних біоресурсів, за допомогою забороненого знаряддя лову - сіток, чим своїми діями спричинив державі істотної шкоди.

09.01.2025 року, відповідно до вимог ч. 1 та ч. 4 ст. 214 КПК України, відомості про зазначене кримінальне правопорушення, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000003 за ч. 1 ст. 249 КК України

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.01.2025 о 9.06 год. біля будинку № 92 по вул. Кленова в смт. Обухівка, Дніпровського району, Дніпропетровської області, виявлено гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий, використовуючи заборонене знаряддя лову, а саме жилкові сітки, здійснював вилов риби.

Слідчим СВ ВП № 2 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області проведено огляд місця події за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, смт. Обухівка, вул. Кленова, біля будинку № 92 (географічні координати: 48.5364551, 34.8842984) та вилучено наступне:

1) сітки жилкові у кількості 4 штуки, кожна з яких: довжиною 30 метрів, висотою 1,5, з вічком 36 мм., які поміщено до поліетиленового пакета та опломбовано пластиковою биркою з № В725307;

2) човен гумовий зеленого кольору, який поміщено до поліетиленового пакета та опломбовано пластиковою биркою з № В725306.

Також незаконний вилов живих водних біоресурсів складає:

1) окунь у кількості 6 шт.;

2) плітка у кількості 14 шт.;

3) плоскирка у кількості 1 шт.;

4) карась сріблястий у кількості 1 шт.;

5) щука у кількості 9 шт.

Вказані вище живі водні біоресурси загальною вагою в 5,775 кілограми державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_6 випущені у водне середовище у присутності слідчого СВ ВП № 2 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області та двох понятих.

Згідно розрахунку розміру шкоди спричиненої незаконним виловом живих водних біоресурсів, складеним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_6 , розмір спричиненої шкоди складає 75 225 грн.

Вказані речі та предмети є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди, та є предметом кримінального правопорушення, та 09.01.2025 відповідно до постанови дізнавача, визнані речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої правомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор звичні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Арешт майна допускаються з метою забезпечення, зокрема, для збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 1 ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

З метою збереження майна яке набуде в результаті вчинення кримінального правопорушення та яке є речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні виникла необхідність у накладенні арешту, так як не застосування вказаного заходу забезпечення може призвести до приховування, втрати або пошкодження вказаного майна.

Прокурор надав заяву в якій просив розгляд справи провести без його участі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього документи, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000003 від 09.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та іншими документами, що містяться в матеріалах справи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

В судовому засіданні слідчим суддею було встановлено, що в провадженні ВП № 2 ДРУП №2 ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження №0000003 від 09.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, в рамках якого подається клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у вказаному кримінальному провадженні здійснюється групою прокурорів Слобожанської окружної прокуратури.

Згідно ч. 1 ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до абзацу другого частини 1 статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Згідно абзацу першого ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Статтею 84 КПК України передбачено, що доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує правову підставу для арешту майна, а також наслідки арешту майна, якими є фактичне позбавлення осіб можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Враховуючи викладене, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, слідчий суддя вважає необхідним клопотання дізнавача задовольнити - накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події, а саме: сітки жилкові у кількості 4 штуки, кожна з яких: довжиною 30 метрів, висотою 1,5, з вічком 36 мм., які поміщено до поліетиленового пакета та опломбовано пластиковою биркою з № В725307, човен гумовий зеленого кольору зеленого кольору, який поміщено до поліетиленового пакета та опломбовано пластиковою биркою з № В725306.

Керуючись ст. ст. 167, 170-173 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого дізнавача - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події, а саме: сітки жилкові у кількості 4 штуки, кожна з яких: довжиною 30 метрів, висотою 1,5, з вічком 36 мм., які поміщено до поліетиленового пакета та опломбовано пластиковою биркою з № В725307, човен гумовий зеленого кольору зеленого кольору, який поміщено до поліетиленового пакета та опломбовано пластиковою биркою з № В725306.

Вказані вище речі, передати на зберігання до камери схову речових доказів ВП № 2 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, смт. Слобожанське, вул. Василя Сухомлинського, 38;

Заборонити особам, у володінні яких перебувало зазначене майно, розпоряджатися ним будь-яким чином, використовувати його та відчужувати.

Роз`яснити, що згідно ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський районний суд до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1