ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 686/25828/24

Провадження № 11-сс/820/112/25

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду у складі:

доповідача - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю секретаря

судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в м.Хмельницькому, апеляційну скаргу ОСОБА_6 з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15 жовтня 2024 року про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницької обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

в с т а н о в и л а :

Цією ухвалою у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницької обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовлено.

Слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за повідомленням, є саме наявність у цьому повідомленні обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу, тому не вбачається факту того, що уповноваженими особами Хмельницької обласної прокуратури була допущена бездіяльність, яка б виразилась у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Не погоджуючись із таким рішенням, 11.02.2025 ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому просить поновити строк на апеляційне оскарження, який пропустив з поважних причин.

В апеляційній скарзі просить оскаржувану ухвалу слідчого судді скасувати та зобов`язати уповноважених осіб Хмельницької обласної прокуратури внести відомості до ЄРДР, на підставі заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 22.08.2024, та надати витяг з ЄРДР.

Аргументує причину пропущеного строку на апеляційне оскарження вказаної ухвали тим, що повний текст рішення отримав лише 30.01.2025, після письмового звернення до суду першої інстанції.

Вважає оскаржувану ухвалу слідчого судді незаконною, оскільки, на його думку, в його заяві від 22.08.2024 викладено достатньо фактів щодо вчиненого кримінального правопорушення працівниками Пенсійного фонду, які відмовляють в перерахунку пенсії. Вважає, що такі обставини є підставою для внесення відомостей в ЄРДР.

Перевіривши матеріали судової справи, обговоривши доводи апеляційної скарги в її межах, колегія суддів вважає, що клопотання ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження підлягає задоволенню, а апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Відповідно до п.2,3 ч.2 ст.395 КПК України апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу суду першої інстанції протягом семи днів з дня її проголошення, на ухвалу слідчого судді - протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Положеннями ч.1 ст.117 КПК України визначено, що пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду.

Як убачається з матеріалів справи, повний текст ухвали слідчого судді оголошено за відсутності заявника та направлено на поштову адресу ОСОБА_6 лише 22.10.2024. Із рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення слідує, що ОСОБА_6 вручено лист з даною ухвалою 30.01.2025 року особисто під розпис.

За таких обставин, доводи ОСОБА_6 про те, що ним пропущено строк на апеляційне оскарження, зазначеної ухвали суду, з поважних та незалежних від нього причин, так як він не мав можливості своєчасно подати апеляційну скаргу, без ознайомлення з повним текстом ухвали слідчого судді, є обґрунтованими.

Право на оскарження судових рішень у судах апеляційної та касаційної інстанції є складовою конституційного права особи на судовий захист. Воно гарантується визначеними Конституцією України основними засадами судочинства, які є обов`язковими для всіх форм судочинства та судових інстанцій, зокрема забезпеченням апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, встановлених законом (пункт 8 частини третьої статті 129).

Перегляд судових рішень в апеляційному та касаційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів людини і громадян.

Зважаючи на вищевикладені обставини, колегія суддів приходить до висновку про необхідність поновлення апелянту, передбаченого ст.395 КПК України, строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15 жовтня 2024 року.

Згідно з приписами ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Таких вимог закону слідчий суддя дотримався.

Перевіривши доводи апеляційної скарги ОСОБА_6 , колегія суддів вважає їх безпідставними.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, в тому числі і бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз змісту норми частини 1 статті 214 КПК України свідчить про те, що бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, яка є предметом оскарження, в порядку статті 303 КПК України, полягає у невнесенні вказаними особами відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що 22.08.2024 р. ОСОБА_6 звернувся до уповноважених осіб Хмельницької обласної прокуратури з повідомленням про вчинення кримінального правопорушення.

Листом заступника начальника управління Хмельницької обласної прокуратури від 29.08.2024 року повідомлено заявника ОСОБА_6 про те, що його заява направлена для розгляду до Окружної прокуратури міста Хмельницького.

Листом першого заступника керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького від 04.09.2024 року повідомлено заявника ОСОБА_6 про те, що його заява направлена для розгляду до ХРУП ГУНП в Хмельницькій області.

Оскільки відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за поданою ОСОБА_6 заявою, датованою 22.08.2024, внесені не були, це стало підставою для звернення його до слідчого судді з оскарженням бездіяльності уповноважених осіб обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчий суддя зробив правильний висновок про те, що у поданій ОСОБА_6 заяві, датованій 22.08.2024 р., викладені факти, які за своїм змістом та суттю, не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення діями працівників Пенсійного Фонду, які на думку заявника, є незаконними щодо нарахування пенсійних виплат.

Крім того, як зазначено вище, заява ОСОБА_6 скеровувалась 29.08.2024 уповноваженими особами Хмельницької обласної прокуратури в Окружну прокуратуру м.Хмельницького, для перевірки усіх викладених у зверненні ОСОБА_6 доводів та наявності підстав прийняти рішення відповідно до вимог законодавства, що не свідчить про бездіяльність уповноважених осіб Хмельницької обласної прокуратури.

Відповідно до частини 1 статті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (статті 214 частина 2КПК України).

Згідно з приписами статті 214 частини 4 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Внесення відомостей до ЄРДР, врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 №139). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5 ст.214 КПК України.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

При цьому зміст ч. l ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

За змістом ст. 2 КПК України, основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Із вищевказаного слідує, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення.

Колегія суддів виходить з того, що до ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Відмінністю письмової заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від будь-якого іншого звернення є викладення в такій заяві об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного кримінального правопорушення. Якщо таких даних немає, то такі відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При розгляді питання, що стосується невнесення відомостей в ЄРДР, колегія суддів також враховує висновок Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, викладений у постанові від 30.09.2021 у справі №556/450/18, відповідно до якого підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Аналізуючи викладене, судова колегія вважає, що слідчий суддя прийняв законне, вмотивоване і обґрунтоване рішення за скаргою ОСОБА_6 , ухвала слідчого судді відповідає вимогам чинного кримінального процесуального закону, порушень вимог кримінального процесуального закону, які б давали підстави для її скасування, колегією суддів не встановлено.

З огляду на викладені обставини, підстав для задоволення апеляційної скарги ОСОБА_6 , колегія суддів не вбачає, спростувавши наведені ним доводи в апеляційній скарзі, змістом свого рішення.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а :

Поновити ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15 жовтня 2024 року.

Ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15 жовтня 2024 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницької обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, - залишити без зміни, а апеляційну скаргу ОСОБА_6 - без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її постановлення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_1 ОСОБА_3