Номер провадження 1-кс/201/5599/2024
ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2024 року слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_3

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі клопотання слідчого слідчого відділу 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях ОСОБА_6 ,. погоджене прокурором у кримінальному провадженні - прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Донецької обласної прокуратури ОСОБА_7 , подане в межах кримінального провадження № 0003237, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 вересня 2024 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Новоекономічне Покровського району Донецької області, громадянина України, маючого середньо-технічну освіту, офіційно не працевлаштованого, раніше не судимого, одруженого, маючого на утриманні неповнолітнього сина - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

якого повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, -

встановив:

Слідчого слідчого відділу 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні - прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Донецької обласної прокуратури ОСОБА_7 , звернулася до слідчого судді із клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 поданого в межах кримінального провадження № 0003237, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 вересня 2024 року.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що слідчим відділом 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях за процесуального прокурорів відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Донецької обласної прокуратури та прокурора Селидівського відділу Покровської окружної прокуратури Донецької області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003237 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України за наступних обставин.

Громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебуваючи у м. Мирноград, Покровського р-ну., Донецької обл., користувався мобільним телефоном марки Redmi моделі 9A з IMEI 1 - НОМЕР_1 та з IMEI 2 - НОМЕР_2 , використовуючи номер телефону НОМЕР_3 , на якому встановлений месенджер «Telegram» поширив громадянину України ОСОБА_9 , який використовує мобільний телефон з номером НОМЕР_4 , на якому встановлений месенджер «Telegram», обліковий запис « ОСОБА_10 », Telegram id: НОМЕР_5, який є співробітником так званого «ОМОН мвд лнр» інформацію про місця розташування підрозділів ЗС України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань на території Покровського району, Донецької області, тобто вчиняв дії, направлені на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній безпеці України.

Зокрема, 31.08.2024 ОСОБА_4 поширив ОСОБА_9 інформацію про: розміщення військовослужбовців ЗСУ на території терикону, який розташований в АДРЕСА_3; розташування Збройних сил України на території АДРЕСА_4; розташування Збройних сил України на ділянці місцевості, за адресою: АДРЕСА_5; розташування Збройних сил України на території ІНФОРМАЦІЯ_4 , який розатшований за адресою: АДРЕСА_2 ; розташування Збройних сил України на ділянці місцевості: АДРЕСА_6; розташування Збройних сил України на ділянці місцевості поруч АДРЕСА_7.

Таким чином, ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у державній зраді, вчиненій в умовах воєнного стану, тобто діянні, умисно вчиненому громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній чи інформаційній безпеці України: надання представнику іноземної організації допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

16 жовтня 2024 року о 09 годині 05 хвилин ОСОБА_4 був затриманий в порядку п. 6 ч.1 ст. 615 КПК України.

16 жовтня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

17 жовтня 2024 року суддею Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 09:05 години 14 грудня 2024 року, без визначення розміру застави.

Внаслідок складності кримінального провадження ще необхідно виконати певний обсяг слідчих та процесуальних дій, а саме: зняти гриф секретності (розсекречення) матеріалів відповідно до яких проводились негласні слідчі (розшукові) дії, зокрема, з клопотання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, ухвали згідно з якою слідчим суддею надано дозвіл та доручення в порядку ст. 40,41 КПК України, отримати та опрацювати висновок судової комп`ютерно-технічної експертизи, встановити та допитати в якості свідків осіб, яким відомі обставини причетності ОСОБА_4 до інкримінованого злочину, визначити остаточну кваліфікацію кримінального правопорушення та оголосити про підозру особам, які причетні до вчинення кримінального правопорушення в остаточній редакції, виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Окрім того, ознайомлення сторони захисту з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України теж потребує певного часу.

Неможливість виконання вищевказаних слідчих дій обґрунтовується строками проведення судової комп`ютерно-технічної експертизи, проведення якої вимагає тривалого часу.

На думку слідчого, що погоджено з прокурором, підозрюваному ОСОБА_4 слід продовжити застосований до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки продовжують існувати передбачені п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризики, наявність яких у клопотанні обґрунтована наступним.

Так, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується, тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацію майна, тож розуміючи тяжкість можливого покарання у разі визнання ОСОБА_4 винним, з метою ухилення від кримінальної відповідальності останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду шляхом зміни місця свого проживання, у тому числі шляхом виїзду за кордон або на окуповану територію.

Наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що у разі незастосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній буде взмозі знищити (видалити дистанційно з іншого пристрою) відомості листування, сховати або спотворити будь-які предмети та речі, що мають істотне значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

Існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовано тим, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Тим більше, на теперішній час органом досудового слідства не встановлені всі особи, причетні до вчинення цього кримінального правопорушення, а також свідки, показання яких можуть мати істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, що у випадку не продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, створить передумови для продовження спілкування останнього з зазначеними особами та можливого впливу на достовірність показань свідків у даному кримінальному провадженні.

Ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 обізнаний щодо обсягу проведених у кримінальному провадженні слідчих дій, тож може надати цю інформацію ОСОБА_9 чи співучасникам вчинюваних останнім злочинів, які наразі не встановлені, з метою поглиблення їх конспірації.

Наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 залишаючись на волі за місцем свого проживання у м. Мирноград Донецької області, а саме у прифронтовому місті та тій частині області, де на теперішній час розміщуються підрозділи Збройних Сил України та інші утворені відповідно до законів України військові формування, може продовжити протиправну діяльність.

Тим більше, з огляду на лояльне налаштування ОСОБА_4 до окупаційних військ Російської Федерації, не продовження підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може створити передумови для вчинення ним нового кримінального правопорушення, або продовження вчинення кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється.

Зважаючи на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, під час дії воєнного стану за наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, з огляду на положення ч. 6 ст. 176, ч.3 ст.183 КПК України, до нього може бути застосований лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, у зв`язку із чим, неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів не обґрунтовується. При цьому, з огляду на підозру та наведені вимоги закону слідчий суддя має право не визначати розмір застави.

За наведених обставин слідчий за погодженням із прокурором клопочить про продовження застосованого до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, без визначення розміру застави.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання про продовження підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави та просив його задовольнити з наведених у клопотанні підстав.

Додатково надав копію ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 12 грудня 2024 року про продовження строку досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до 4 місяців, тобто до 16 лютого 2025 року, постанову про визначення слідчого (групи слідчих) та доручення проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні від 27.09.2024 року, копію протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 16.10.2024 року, протоколу про проведення слідчого експерименту від 16.10.2024 року, копію постанови про призначення комп`ютерно-технічної експертизи від 18.10.2024 року, копію супровідного листа № 78/2/13-4979 від 18.10.2024 року про направлення постанови та мобільного телефону на експертизу, копію повідомлення начальника ЗЕВ ІСТЕ СБ України в ГУ СБ України в Донецькій та Луганській областях від 12.12.2024 року щодо строку проведення комп`ютерно-технічної експертизи в кримінальному провадженні.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснив, що до моменту затримання проживав за адресою: АДРЕСА_2 , його сім`я - дружина з дитиною в серпні 2024 року під час евакуації виїхали з м. Мирноград.

Вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України визнав частково та не заперечував факт спілкування, співпраці та передачі інформації ОСОБА_9 з метою отримання паспорту громадянина РФ для подальшого виїзду до Польщі, оскільки іншого способу перетнути кордон України будучі військовозобов`язаним не було. Додав, що не бажав йти на фронт, оскільки не проходив службу в армії і ніколи не тримав зброї в руках.

Не заперечував проти клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_5 підтримав позицію свого підзахисного.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, з`ясувавши думку учасників кримінального провадження, зокрема, доводи прокурора щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України, позицію сторони захисту, проаналізувавши та зіставивши їх з вимогами кримінального процесуального закону, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про продовження підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до частини 4 статті 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Разом із цим, положеннями ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зав`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 3 ст. 199 КПК України встановлено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно до вимог ч. 5 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав, які б свідчили про обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує наступні обставини.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення від 28.10.2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», відповідно до якого для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Під час розгляду клопотання встановлено, що групою слідчих слідчого відділу 2 управління (с дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБ України в Донецькій та Луганській областях розслідується кримінальне провадження № 0003237 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

16 жовтня 2024 року о 09 годині 05 хвилин підозрюваного ОСОБА_4 затримано в порядку п. 6 ч.1 ст. 615 КПК України, про що складено протокол про затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину.

16 жовтня 2024 року слідчим слідчого відділу 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях ОСОБА_6 за погодженням із прокурором - прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Донецької обласної прокуратури ОСОБА_11 в порядку ст. 278 КПК України ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

На підставі ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 17 жовтня 2024 року до підозрюваного ОСОБА_4 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 09 години 05 хвилин 14 грудня 2024 року, без визначення розміру застави.

На підставі ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 12 грудня 2024 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003237 , внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування від 27 вересня 2024 року за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального провадження, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України до 4 місяців, тобто до 16 лютого 2025 року.

На даний час у даному кримінальному провадженні необхідно виконати певний обсяг слідчих та процесуальних дій, зокрема, зняти гриф секретності (розсекречення) матеріалів відповідно до яких проводились негласні слідчі (розшукові) дії, а саме з клопотання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, ухвали згідно з якою слідчим суддею надано дозвіл та доручення в порядку ст. 40,41 КПК України, отримати та опрацювати висновок судової комп`ютерно-технічної експертизи, встановити та допитати в якості свідків осіб, яким відомі обставини причетності ОСОБА_4 до інкримінованого злочину, визначити остаточну кваліфікацію кримінального правопорушення та оголосити про підозру особам які причетні до вчинення кримінального правопорушення в остаточній редакції, виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Неможливість виконання вищевказаних слідчих дій обґрунтовується строками проведення судової комп`ютерно-технічної експертизи, проведення якої вимагає тривалого часу.

Отже, отримання результатів зазначених процесуальних дій зі збору доказів у кримінальному провадженні, відповідно до ст. 93 КПК України, має суттєве значення для доказування у кримінальному провадженні та потребує додаткового часу і це цілком доведено стороною обвинувачення під час розгляду клопотання.

Сукупність зібраних органом досудового розслідування доказів поза розумним сумнівом доводить причетність ОСОБА_4 до інкримінованого йому злочину, що підтверджується достатніми на цьому етапі слідства доказами, які містяться у матеріалах досудового розслідування: у витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003237 від 27.09.2024 року, у повідомленні про виявлення кримінального правопорушення першого заступника начальника ГУ начальника 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях за №78/2/2/1-3111нт від 26.09.2024 року, у рапорті старшого оперуповноваженого в ОВС 1 відділу ГВ КР 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях за №78/2/211-3110нт від 26.09.2024 року, у протоколі огляду від 30.09.2024 року, у протоколі затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 16.10.2024 року, у рапорті старшого оперуповноваженого в ОВС 1 відділу ГВ КР 2 управління ( з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях від 16.10.2024 року, у рапорті заступника начальника 1 відділу ГВ КР 2 управління ( з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях від 16.10.2024 року, у протоколі за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних інформаційних систем від 09.10.2024 року, у протоколі допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 16.10.2024 року, у протоколі про проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_4 та захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_12 від 16.10.2024 року.

Отже, наведені вище обставини свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, що у достатній мірі доведено прокурором під час розгляду клопотання.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що надані суду матеріали свідчать про наявність обґрунтованої підозри.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на цей час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Тож, для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення.

На переконання слідчого судді, такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Оцінюючи обґрунтування прокурора на підтвердження наявності зазначених у клопотанні ризиків і докази, надані останнім на підтвердження своїх доводів, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором під час розгляду клопотання доведена наявність достатніх підстав вважати, що продовжують існувати дотепер ризики можливих спроб підозрювано ОСОБА_4 , переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити вчинення кримінального правопорушення у якому підозрюється.

На підтвердження продовження існування передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України ризику свідчать такі обставини, як тяжкість покарання у вигляді п`ятнадцяти років або довічного позбавленням волі, з конфіскацію майна, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого злочину, вагомість наявних доказів про вчинення цього злочину, що у своїй сукупності є тими обставинами, які можуть спонукати підозрюваного до переховування від органів досудового розслідування та суду шляхом зміни місця свого проживання, у тому числі шляхом виїзду за кордон або на окуповану територію.

Слідчий суддя погоджується із обґрунтуванням та доводами прокурора щодо продовження існування ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 обізнаний щодо обсягу проведених у кримінальному провадженні слідчих дій, а тому може надати цю інформацію ОСОБА_9 чи іншим співучасникам злочину, які наразі не встановлені, з метою поглиблення їх конспірації.

Також слідчий суддя вважає доведеним продовження існування передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризику можливих спроб підозрюваного ОСОБА_4 вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється, з огляду на місце проживання останнього за адресою: АДРЕСА_2 , а саме у прифронтовому місті та тій частині області, де на теперішній час розміщуються підрозділи Збройних Сил України та інші утворені відповідно до законів України військові формування, що у разі не продовження підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, створить передумови до продовження протиправної діяльності, у вчиненні якої підозрюється, або до вчинення іншого злочину.

Діставшись висновку про продовження існування наведених вище ризиків, слідчий суддя звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Відтак, слідчий суддя погоджується із заявленими прокурором ризиками, передбаченими п. п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і визнає наявність існування цих ризиків доведеними у повній мірі.

Поряд із цим, слідчий суддя вважає, що прокурором не доведені заявлені у клопотанні ризики можливих спроб підозрюваного ОСОБА_4 знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, з підстав відсутності достатнього обґрунтування на підтвердження існування цих ризиків.

Вирішуючи питання про вид запобіжного заходу, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, який одружений та має малолітню дитину з якою не проживає починаючи з серпня 2024 року, раніше не судимий, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, а також зважає на вид і ступінь встановлених ризиків, тяжкість інкримінованого злочину, обстановку в якій вчинено злочин, зокрема, у період воєнного стану в країні, вимоги ч. 6 ст. 176 КПК України, яка передбачає можливість застосування єдиного запобіжного заходу у даному випадку у виді тримання під вартою, а тому приходить до висновку про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою відносно підозрюваного.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання слідчого, що погоджене із прокурором ґрунтується на вимогах кримінального процесуального закону та є таким, що підлягає задоволенню, а тому відносно підозрюваного ОСОБА_4 слід продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 09 лютого 2025 року включно.

Вирішуючи питання про можливість визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, про що просила сторона захисту, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до абзацу третього частини 4 статті 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Отже, з огляду на тяжкість інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення та конкретні обставини злочину, направленого на державну зраду, вчинену в умовах воєнного стану щодо надання представнику іноземної організації допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, поширення аналогічних злочинів по всій території країни, достеменну обізнаність підозрюваного про ведення повномасштабних воєнних дій та збройної агресії РФ проти України, зважаючи на те, що досудове слідство триває, вживаються заходи щодо встановлення можливих фігурантів злочину, проводяться певні слідчі (розшукові) дії, а також на те, що кримінальне правопорушення в якому підозрюється ОСОБА_4 відноситься до переліку правопорушень визначених ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя не визначає розмір застави, оскільки застосування такого альтернативного запобіжного заходу не відповідатиме тяжкості та характеру інкримінованого злочину.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 186-187, 193-194, 196, 197, 199, 309, 369-372, 395, 615 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання слідчого слідчого відділу 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні - прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Донецької обласної прокуратури ОСОБА_7 , подане в межах кримінального провадження № 0003237, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 вересня 2024 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України - задовольнити.

Застосований під час досудового розслідування запобіжний захід ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою продовжити в межах строку досудового розслідування до 09 лютого 2025 року включно, без визначення розміру застави.

Встановити, що датою закінчення дії цієї ухвали щодо тримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою є 09 лютого 2025 року включно.

Ухвала про продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а особою, що тримається під вартою - протягом того ж строку з моменту отримання нею її копії.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - о 17 годині 40 хвилин 17 грудня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1