Справа № 643/2661/25
Провадження № 1-кс/643/900/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.02.2025

Московський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого, подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001669 від 05.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, громадянина України, не працюючого, неодруженого, не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчому судді Московського районного суду міста Харкова 20.02.2025 надійшло клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у кримінальному провадженні №0001669, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.02.2025 за ч. 4 ст. 368 КК України.

Клопотання обґрунтоване наявністю ризиків, передбачених п.п.1,2,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, та обґрунтованою підозрою, що підтверджується долученими копіями матеріалів кримінального провадження, відповідно до яких ОСОБА_4 познайомився із невстановленим співробітником Державного бюро розслідувань. Після чого у невстановлені в ході досудового розслідування день, час та місці підозрюваний та вищевказаний невстановлений співробітник Державного бюро розслідувань заздалегідь, діючи з корисливим мотивом, домовилися про спільне вчинення корупційного злочину, а саме: організувати злочинну схему отримання неправомірної вигоди, від осіб які виявили бажання працевлаштуватись до Державного бюро розслідувань.

Реалізовуючи розроблену злочинну схему, 29.01.2025 близько 18.00 ОСОБА_4 , в ході телефонної розмови, познайомився із громадянином України ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який виявив бажання пройти конкурсний відбір та працевлаштуватись до Державного бюро розслідувань.

Під час зустрічі 19.02.2025 приблизно о 09.15 перебуваючи в салоні автомобіля «Rover Range Rover Sport» 2011 р.в., д.н.з. НОМЕР_1 на паркувальному майданчику магазину «Чудо Маркет», який розташований за адресою: вул. Академіка Павлова, 120 м. Харків, доводячи свій злочинний умисел до кінця, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та розуміючи їх суспільно-небезпечні наслідки, діючи з корисливим мотивом, за попередньою змовою з невстановленим співробітником Державного бюро розслідувань, ОСОБА_4 одержав від ОСОБА_6 частину неправомірної вигоди у розмірі 10 000 доларів США (імітаційні грошові кошти).

Прокурор клопотання підтримав.

Підозрюваний та його захисники заперечували проти задоволення клопотання.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність відповідних ризиків, передбачених ч.1 даної статті.

Поняття «обґрунтована підозра», з огляду на викладені в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» висновки означає, що існують факти й інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На переконання слідчого судді, фактів й інформації, які переконливо свідчать про причетність до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.

При цьому судом враховується, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Ризиком, у контексті кримінального провадження, є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню, судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Зокрема злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна. Розуміючи тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду в інших областях України, або за кордоном. При цьому, відповідно до вимог ст.ст. 69, 75 КК України, норми про призначення більш м`якого покарання, ніж передбачено законом, та звільнення від відбування покарання з випробуванням не можуть бути застосовані у випадку засудження за корупційний злочин. Підозрюваний не одружений, офіційно не працює, осіб на утриманні не має та в нього відсутні стабільні соціальні зв`язки, які утримують останнього від спроби втечі. Вказані обставини створюють передумови уникнути останнім кримінальної відповідальності та переховуватися від органу досудового розслідування або суду.

Враховуючи, що під час обшуку було виявлено та вилучено усі докази, які можуть бути використанні для доказування вини підозрюваного, слідчій суддя доходить до висновку, що ризик передбачений п.2 ч.1 ст. 177 КПК України є недоведеним.

Існує ризик вчинення підозрюваним дій, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на потерпілих, свідків. Вказаний ризик підтверджується тим, що перебуваючи на волі, підозрюваний може шляхом погроз, вмовлянь незаконно вплинути на свідків, з метою зміни їх показів які отримані на досудовому слідстві.

Також, слід врахувати факт того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків та потерпілого у вказаному кримінальному правопорушенні, з метою змусити останніх відмовитись від раніше наданих показів, щодо обставин вчиненого кримінального правопорушення, оскільки маючи процесуальний статус підозрюваного, останньому буде відомо місце мешкання свідків у вказаному кримінальному провадженні, у разі не застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу у вигляді, як особистого зобов`язання так і домашнього арешту.

Вирішуючи питання про обрання стосовно підозрюваного, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вивчав можливість застосування щодо нього іншого, більш м`якого запобіжного заходу, однак, враховуючи обґрунтованість підозри, доведеність передбачених ч.1 ст.177 КПК України ризиків, характер вчиненого кримінального правопорушення, а також дані про особу підозрюваного не знайшов для цього підстав. На переконання слідчого судді, інший, більш м`який запобіжний захід, не забезпечить належне виконання процесуальних обов`язків підозрюваним.

Даних про неможливість за станом здоров`я перебування підозрюваного в умовах тримання під вартою не встановлено.

Згідно з вимогами ч.2 ст.197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту або затримання.

Визначаючи суму застави, слідчій суддя виходить із наявності у власності підозрюваного двох дороговартісних авто, сукупна вартість яких складає приблизно 800 000 грн., а також автомобілів, які перебувають у фактичному користуванні останнього, з сукупною вартістю понад 400 000 грн.. Окрім цього відповідно до Єдиного реєстру довіреностей, підозрюваний має право на відчуження щонайменше ще на 3 автомобілі, сукупна вартість яких складає приблизно 500 000 грн.

При цьому, враховуючи, що джерела походження вказаного майна, а також ймовірні вірогідні статки підозрюваного та членів його сім`ї, не можливо встановити, відповідно до підозри підозрюваний є безробітнім, під час судового засідання останній зазначив що він є волонтером, а під час проведення обшуку в автомобілях підозрюваного було виявлено та вилучено документи з питань відстрочки від військового обліку сімох військовозобов`язаних, суд виходить до висновку, що підозрюваний також здійснює протиправну діяльність у сфері допомоги військовозобов`язаним в ухиленні від мобілізації.

У висновках Європейського суду з прав людини, викладених у рішенні «Істоміна проти України» (Istomina v. Ukraine) від 13.01.2022, зазначається, що при встановленні у «виключних випадках» більшого розміру застави, таке рішення має передбачати ретельний аналіз обставин справи для обґрунтування її «виключного» характеру, а також здійснення ретельної оцінки всіх відповідних факторів, у тому числі спроможність сплатити визначений розмір застави.

Беручи до уваги, що лише сукупна вартість автотранспорту у володінні підозрюваного перевищує максимальний розмір застави, що може бути призначено щодо особи, підозрюваного чи обвинуваченого у вчиненні особливо тяжкого злочину, а також відповідно до вимог ст.182 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового стану підозрюваного, наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, за можливе застосувати до підозрюваного заставу у розмірі, визначеному ч.5 ст.182 КПК України, яка здатна забезпечити виконання підозрюваним у вчиненні особливо тяжкого злочину покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України, та призначає заставу в сумі 1 650 000 грн.

На переконання слідчого судді, так як злочин є особливо тяжким, саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та в той же час є таким, що відповідає вимогам ст.ст. 178, 182, 183 КПК України, позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання порушувати покладені на неї процесуальні обов`язки, та не є явно непомірним, враховуючи майновий стан підозрюваної особи та його близькими особами.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 196 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор»на 60 діб з моменту затримання.

Строк тримання під вартою рахувати з 09 год. 21 хв. 19.02.2025.

Строк дії ухвали до 09 год. 21 хв. 19.04.2025.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити про тримання підозрюваного під вартою його близьких родичів, членів сім`ї або інших осіб за вибором підозрюваного у порядку, передбаченому ст.ст. 111, 112 КПК України.

Визначити суму застави у розмірі 1 650 000 (мільйон шістсот п`ятдесят тисяч) гривень, які необхідно внести на депозитний рахунок № UA0006674, банк отримувача ДКСУ м. Київ, код отримувача (ЄДРПОУ) 26281249, код банку отримувача 820172, отримувач коштів Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Харківській області, призначення платежу: застава згідно ухвали Московського районного суду м. Харкова від 20.02.2025 у справі №643/2661/25 (провадження №1-кс/643/900/25) відносно ОСОБА_4 .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Харківській слідчий ізолятор».

При внесенні визначеної суми застави підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утримуватись від спілкування зі свідками, понятими, експертами.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Застава, не звернена у дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено о 08:20 годині 25.02.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1