Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/956/25

Номер провадження: 1-кс/511/257/25

24.03.2025 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання старшого слідчого відділення № 2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Фрунзівка Роздільнянського району Одеської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 8 серпня 2022 року Фрунзівським районним судом Одеської області за частиною 4 статті 185 КК України, з призначенням покарання позбавлення волі строком на 5 років, згідно статті 75 КК України звільнений з іспитовим строком 2 роки,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України, -

Учасники розгляду клопотання:

слідчий ОСОБА_3

прокурор ОСОБА_4

підозрюваний ОСОБА_5

захисник ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

До Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло зазначене клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що відділенням № 2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000268 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України.

У ході досудового розслідування було встановлено, що 20 березня 2025 року ОСОБА_5 близько 23:00 знаходячись в центральному парку селища Захарівка Роздільнянського району Одеської області, помітив ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка відпочивала на лавці.

Підійшовши до останньої почав з неї розмовляти та сказав, що допоможе їй дійти додому та донести сумку, на що остання погодилась та передала ОСОБА_5 свою сумку та вони разом вирушили до неї додому.

Після чого у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, що належить ОСОБА_7 .

Близько 23:10 рухаючись по вулиці Центральній селища Захарівка Роздільнянського району Одеської області, ОСОБА_5 реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, суб`єктивно усвідомлюючи протиправність своїх дій та передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного особистого збагачення, усвідомлюючи відкритий характер своїх дій і розуміючи, що його дії є очевидними для сторонніх осіб, тримаючи в руках сумку котра належить ОСОБА_7 , став швидко рухатись від ОСОБА_7 , яка підбігла до ОСОБА_5 , намагаючись забрати свою сумку, але останній не віддав її майно, а продовжив рухатись, тим самим заволодів відкрито її майном, а саме: чорною жіночою сумкою, в якій знаходились кошти, а саме 200 доларів США згідно офіційного курсу Національного банку України станом на 20 березня 2025 року 1 долар США становить 41,54 гривень, тобто 8308 (вісім тисяч триста вісім) гривень та після вчинення злочину зник із викраденим майном.

21 березня 2025 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, кваліфікованого за частиною 4 статті 186 КК України.

Обгрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: повідомленням про вчинення кримінального правопорушення від 20.03.2025; протоколом прийняття заяви ОСОБА_7 про кримінальне правопорушення від 21.03.2025; протоколом огляду місця події від 21.03.2025; протоколом допиту в якості потерпілої ОСОБА_7 від 21.03.2025; заявою ОСОБА_5 від 21.03.2025; протоколами огляду, постановами визнання та долучення речових доказів до матеріалів кримінального провадження від 21.03.2025; протоколом допиту в якості підозрюваного ОСОБА_5 від 21.03.2025; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Разом із цим, у ході досудового розслідування встановлено ряд ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення усіх обставин кримінального правопорушення.

З метою запобігання встановленим ризикам та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, сторона обвинувачення просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать запобіганню встановленим ризикам.

Стислий виклад позиції учасників розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний та захисник просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Відділенням № 2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000268 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України.

Частина 1 статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Санкція частини 4 статті 186 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років та відповідно до статті 12 КК України за класифікацією відноситься до тяжкого злочину.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відповідно до практики ЄСПЛ за статтею 5 ЄКПЛ обгрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На даний час стороною обвинувачення доведено наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненням зазначеного злочину та є достатніми для подальшого розслідування.

Крім того, встановлено наявність ризиків, передбачених диспозицією статті 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, приховати або спотворити речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК України.

При цьому, у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Разом із цим, згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Під час розгляду можливості застосування більш м`яких запобіжних заходів, врахувавши підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, позицію сторін, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором та слідчим доведено, а стороною захисту не спростовано, про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного, аніж тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) з покладенням обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України.

Вказаний розмір застави буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буте завідомо непомірним для нього, оскільки ЄСПЛ у своїй практиці наголошує на необхідності встановлення розміру застави, який не є надмірним і враховує індивідуальні обставини обвинуваченого. Зокрема, у справі «Гафа проти Мальти» ЄСПЛ підкреслив, що розмір застави повинен визначатися з урахуванням особистості підсудного, його майнового стану та стосунків з поручителями. Мета застави полягає в забезпеченні явки обвинуваченого до суду, тому вона не повинна бути надмірною та має відповідати фінансовим можливостям особи.

У справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ встановив, що національні суди не врахували фінансовий стан заявниці при визначенні розміру застави, що призвело до її надмірності. Суд зазначив, що тяжкість обвинувачень не може бути єдиним фактором для обґрунтування розміру застави; необхідно також оцінювати фінансові можливості обвинуваченого.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділення № 2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, на 59 днів, з 24 березня 2025 року по 21 травня 2025 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Одночасно визначити розмір застави у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) в сумі 60 560,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого прокурора та суду за першою вимогою;

-не відлучатися із села Стоянове (Захарівської територіальної громади) Роздільнянського району Одеської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

-заборонити спілкування зі свідками та потерпілою у вказаному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави, строк дії обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України 21 травня 2025 року (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1