н/п 1-кп/953/177/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" січня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі :

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

обвинуваченого - ОСОБА_6 ,

заявника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з кваліфікацією кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 365-2, ч.5 ст. 27, ч.3 ст. 365-2, ч.2 ст. 366 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Харкова знаходиться вищевказане кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з кваліфікацією кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 365-2, ч.5 ст. 27, ч.3 ст. 365-2, ч.2 ст. 366 КК України.

12.11.2024 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_7 про повернення застави, з посиланням на ті обставини, що ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 27.08.2024 року провадження по справі закрито.

Заявник в судовому засіданні просив задовольнити його заяву.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти повернення застави, вказуючи, що підстав для повернення застави немає, оскільки в провадженні суду перебуває кримінальне провадження відносно Клопотова і судовий розгляд не закінчено.

Обвинувачений та його захисник не заперечували проти повернення застави.

Вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши надані матеріали, суд приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, станом на теперішній час здійснюється судове слідство по кримінальному провадженню, де обвинуваченим є ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 365-2, ч.5 ст. 27, ч.3 ст. 365-2, ч.2 ст. 366 КК України досліджуються докази сторони обвинувачення, в подальшому планується допит свідків, потерпілих, а тому підстав для повернення застави заставодавцю на відповідній стадії, за відсутністю даних про зміну запобіжного заходу або його скасуванню, та відсутністю даних про внесення застави іншими особами, суд не вбачає.

Враховуючи вищезазначене, клопотання заставодавця задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.177, 178, 182, 284, 331, 369-372, 376, 359 КПК України, суд

ухвалив:

В задоволенні клопотання ОСОБА_7 про повернення застави - відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 7 днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1