Провадження по справі № 1-кс/752/2532/25
У Х В А Л А

іменем України

"21" березня 2025 р. слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000092 від 13.02.2024 про продовження строку тримання під домашнім арештом

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Приборівка Липовецького району Вінницької області, громадянина України, який обіймає посаду начальника відділу планування капітальних видатків управління капітальних видатків Департаменту освіти і науки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , має реєстрацію за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

прокурора - ОСОБА_5 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_6

встановив:

18 березня 2025 року до слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_5 , про продовження строку тримання під домашнім арештом ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

На початку розгляду клопотання захисник ОСОБА_6 зазначив, що відповідно до положень ч. 6 ст. 181 КПК України слідчий не є належною особою, яка може звернутися до слідчого судді із клопотанням про продовження строку тримання під домашнім арештом. З відповідним клопотанням може звернутися лише прокурор. За таких обставин, вважав, що клопотання підлягає поверненню слідчому.

Підозрюваний ОСОБА_4 позицію захисника підтримав.

Прокурор ОСОБА_5 посилалася на те, що вона погоджувала вказане клопотання, тому вважає, що вимоги ч.6 ст. 181 КПК України фактично виконані.

Слідчий суддя, ознайомившись зі змістом клопотання, дійшов до наступного.

Так, відповідно до ч.6 ст.181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України.

Отже, кримінальним процесуальним законом чітко та безальтернативно визначено, що з клопотанням про продовження строку тримання особи під домашнім арештом має право звернутися виключно прокурор.

Правила стосовно кола суб`єктів, уповноважених ініціювати перед слідчим суддею питання про продовження строку застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, визначені у ч.6 ст.181 КПК України, є спеціальними та винятковими. Так, якщо у ч.1 ст.199 КПК України визначено, що з клопотання про продовження строку тримання під вартою має право звертатися прокурор або слідчий за погодженням з прокурором, то у положеннях ч.6 ст.181 КПК України законодавець чітко та однозначно звузив перелік суб`єктів, які можуть звертатися до слідчого судді з клопотанням про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, обмеживши такий виключно прокурором.

У даному ж випадку, всупереч положенням ч.6 ст.181 КПК України, з таким клопотанням до слідчого судді звернувся слідчий за погодженням з прокурором, а не прокурор.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться верховенство права та законність.

Крім цього, згідно із ст.2 КПК України одним із завдань кримінального провадження є застосування до кожного учасника належної правової процедури.

Належна правова процедура (due process) передбачає такі умови та порядок вчинення процесуально значущих дій, які відповідають критеріям верховенства права і реалізуються через беззастережне виконання вимог закону, що дає можливість кожному учаснику кримінального провадження однозначно очікувати застосування до нього законної процедури, виписаної в акті законодавства.

Враховуючи, що у даному випадку клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді цілодобового арешту подано не тим суб`єктом, який відповідно до положень ч.6 ст.181 КПК України має на це право, чим порушено законні очікування учасників кримінального провадження на реалізацію у кримінальному провадженні № 0000092 від 13.02.2024 належної правової процедури, з урахуванням положень ч.6 ст.9 КПК України таке клопотання підлягає поверненню слідчому. Приймаючи рішення про повернення клопотання слідчий суддя, вважає за можливе застосувати положення п.1) ч.2 ст.304 КПК України, яка регулює питання повернення скарг на рішення, дії, або бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора під час досудового розслідування у випадку, якщо вона подана особою, яка не має право подавати скаргу.

На підставі викладеного та керуючись ст.2, 7, 8, 9, ч.6 ст. 181, п.1) ч.2 ст.304, 309 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

клопотання про продовження строку тримання під домашнім арештом підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000092 від 13.02.2024, повернути слідчому відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1