Справа № 359/3708/25
Провадження № 1-кс/359/734/2025
УХВАЛА

Іменем України

01 квітня 2025 року слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , перевіривши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, -

встановив:

01 квітня 2025 року ОСОБА_2 звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області із клопотанням про скасування арешту майна, якою просить : скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 05 червня 2023 року у справі №759/100040/23 (провадження 1-кс/759/3320/23) на наступне майно: - земельна ділянка з кадастровим номером :05:0010306, площею 0,06 га, цільове призначення :03.07 для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, що знаходиться у власності ОСОБА_2 .

Віршуючи питання щодо наявності підстав для розгляду поданого клопотання по суті, слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Зі змісту положень глави 26 КПК України слідує, що територіальна підсудність клопотань не визначена, однак відповідно норм КПК України заяви, скарги під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдик-ції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Таким чином, з урахуванням положень ст. 9 ч. 6 КПК України, зазначене правило слід застосовувати і до розгляду скарг та клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

Як вбачається з копії ухвали слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 05 червня 2023 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000113 від 20 квітня 2023 року розпочато відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області, а процесуальне керівництво здійснюється Фастівського окружної прокуратури, а тому клопотання про скасування арешту майна повинна бути подана та розглянута слідчим суддею у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Враховуючи викладене вище, а також з метою недопущення порушення правил підсудності, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання ОСОБА_2 ,про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №000113 від 20 квітня 2023 року, повернути заявнику.

Враховуючи наведене та керуючись 2, 7, 9, 174, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути особі, яка його подала.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1