Красноокнянський районний суд Одеської області
Справа № 506/645/20
Провадження № 1-кп/506/2/25
У Х В А Л А

про проведення додаткової комплексної амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи

30.01.2025селище Окни

Красноокнянський районний суд Одеської області в складі

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора по кримінальному провадженню, внесеному в ЄРДР 18.05.2020 року за №0000094 про обвинувачення

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Коржеве Криулянського району Республіки Молдова, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , громадянки України, з середньою базовою освітою, не працює, особи з інвалідністю 3 групи, раніше не судимої,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України,

за участю сторони обвинувачення

прокурора ОСОБА_4

потерпілого ОСОБА_5

сторони захисту

обвинуваченої ОСОБА_3

захисника ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Красноокнянського районного суду Одеської області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Так, ОСОБА_3 обвинувачується в тому, що 14 травня 2020 року близько 19.00 г , перебуваючи у будинку АДРЕСА_2 ,під час конфлікту з чоловіком ОСОБА_7 , з мотивів раптово виниклих неприязних відносин, усвідомлюючи і оцінюючи свої дії ,з метою нанесення тілесних ушкоджень потерпілому ,передбачаючи наслідки свої дій ,тримаючи в правій руці ніж, нанесла один удар вказаним ножом ,спричинивши одне сліпе проникаюче колото-різане ушкодження передньої черевної стінки зліва в 3,5 см від пупка ,по середньо-ключичній лінії ,103 см від підошви поверхні стопи, довжиною 1 см, орієнтовно на 6 та 11 г умовного циферблата, з рівними зіставними при зведенні краями та верхнім кінцем, дещо розширеним, синяковим, наближеним до м-подібної форми і нижнім, звуженим, синяковим , не здираний, з наскрізним пораненням ділянки тонкого кишечника (0,3-0,5 см), травматичний процес якого ускладнився розвитком фіброзно-гнійного перитоніту ,що відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя .

Після отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_7 за медичною допомогою не звертався і в результаті отриманих тілесних ушкоджень близько 21.00 г 17 травня 2020 року помер.

Смерть ОСОБА_7 , на думку обвинувачення, стоїть у причинному зв`язку з наявним коло-різаним пошкодженням передньої черевної стінки з ушкодженням стінки тонкого кишечника та настала від інтоксикації організму, внаслідок розвитку ускладнення травматичного процесу- фібринозно- гнійного перитоніту.

В ході судового розгляду зазначеного кримінального провадження обвинувачена ОСОБА_3 повідомила суд , що удар ножом ОСОБА_7 нанесла ,захищаючись від протиправних дій останнього, так як до цих подій ОСОБА_7 неодноразово завдавав їй тілесні ушкодження. Такі ж пояснення суду надавали і свідки .При цьому ОСОБА_3 зазначала, що вона у одному із приміщень будинку чистила картоплю і в цей час підійшов ОСОБА_8 , почав її шарпати , ображати, від чого вона впала , у неї в раках був ніж , а ОСОБА_8 впав на неї та на ніж.

Судом ухвалою суду від 06 лютого 2024 року була призначена комплексна амбулаторна психолого-психіатрична експертиза. 12 березня 2024 року було складено висновок №208.

У подальшому, в ході судового розгляду, обвинувачена ОСОБА_3 суду повідомила, що в день, коли відбулася подія , вона прийшла додому після роботи , була змореною, (незважаючи на те, що вона є особою з інвалідністю, але ходила по найму, щоб заробити ) , а ОСОБА_8 , який не працював і був фактично на її утриманні, при цьому зловживав спиртними напоями , дуже часто застосовував до неї фізичне насильство , в той день вже був п`яним і без будь-яких підстав почав ображати її грубою нецензурною лайкою, принижувати її , а потім вдарив її в обличчя так, що вона відлетіла і впала, вдарившись об тумбочку. Не витримавши такого поводження, та злякавшись, що ОСОБА_8 буде продовжувати її бити ,вона піднялася, схопила зі стола в кімнаті, що знаходилася поруч, кухонний ніж та вдарила його в живіт. Після цього вона втекла з хати і в ту ніч дома не ночувала. Прийшла додому вона на другий день, обробляла ОСОБА_9 рану на животі ,яку вона йому завдала, просила його піти в лікарню, але він відмовився. Через декілька днів , не скаржачись ні на що , ОСОБА_7 раптово помер.

Враховуючи інші обставини події, на які посилалася обвинувачена, судом були допитані експерти ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які повідомили, що у разі зміни обставин події, психологічний стан обвинуваченої може бути іншим, тому слід проводити додаткові дослідження.

Саме з посиланням на ці обставини прокурором заявлено клопотання про проведення додаткової амбулаторної психолого-психіатричної експертизи щодо обвинуваченої.

Обвинувачена та захисник не заперечували проти задоволення клопотання прокурора. Заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов наступних висновків.

Ст.129 Конституції України встановлено, що до основних засад судочинства належать змагальність сторін, підтримання державного обвинувачення в суді, забезпечення доведеності вини.

Відповідно до ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до ч.2 ст.84 КПК України, висновок експерта є одним з процесуальних джерел доказів.

Згідно ст.1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Ст.101 КПК України, встановлено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

П.6 ч.1 ст.102 КПК України, визначено, що у висновку повинно бути зазначено докладний опис проведених досліджень, у тому числі методи, застосовані у дослідженні, отримані результати та їх експертна оцінка.

Згідно з ч.1 ст.242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених ст.244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до ч.ч.1,4 ст.332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Після постановлення судом ухвали про доручення проведення експертизи судовий розгляд продовжується, крім випадків, якщо таке продовження неможливе до отримання висновку експерта.

Відповідно до ч.3 ст.332 КПК України до ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включається питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом. Суд має право не включати до ухвали питання, поставлені учасниками судового провадження, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі.

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006 року, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів з`ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Диспозиція частини першої статті 509 КПК України визначає, що слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані залучити експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними.

Такими обставинами, зокрема, є: наявність згідно з медичним документом у особи розладу психічної діяльності або психічного захворювання; поведінка особи під час вчинення суспільно небезпечного діяння або після нього була або є неадекватною (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті тощо).

Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», додаткова експертиза призначається тоді, коли з`ясується, що усунути неповноту, або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не надав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання.

Згідно абз. 3 п.п. 1.2.11. п.1.2. розділу 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затвердженої наказом МЮУ від 08.10.1998 № 53/5 додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Тому суд вважає, що для встановлення психічного , психологічного та емоційного стану, а відтак і для правильної кваліфікації дій обвинуваченої у подальшому, враховуючи нові обставини які повідомила обвинувачена, необхідно встановити, чи мала місце раптовість виникнення особливого стану у обвинуваченої, чи це було безпосередньою реакцію обвинуваченої на протизаконне насильство, систематичне знущання або тяжку образу. Щоб з`ясувати, чи вчинено діяння саме у вказаному стані, має бути проведена додаткова комплексна амбулаторна судова психолого-психіатрична експертиза.

Відповідно до ч.3 ст.332 КПК України , ряд питань слід викласти в іншій редакції, без зміни по суті.

Так як продовження судового розгляду неможливе до отримання висновку експерта, розгляд зазначеного кримінального провадження слід відкласти до закінчення проведення експертизи та отримання висновку експерта .

На підставі вище викладеного та керуючись ст.ст.2, 22, 94, 101, 110, 242, 332, 363, 369, 370, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про проведення додаткової комплексної амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи задовольнити.

Провести у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України додаткову комплексну амбулаторну судову психолого-психіатричну експертизу, виконання якої доручити експертам Одеської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України» (, 65031, м. Одеса, вул. Ак. Воробйова, буд. 9).

На вирішення експертам поставити наступні запитання:

1.Чи страждала обвинувачена ОСОБА_3 на будь-який психічний розлад на час вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення? Якщо так, то на який?

2. Чи могла обвинувачена ОСОБА_3 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними під час вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення ?

3.Чи страждає на даний час обвинувачена ОСОБА_3 на будь-який психічний розлад і чи здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними ?

4. Чи потребує на даний час обвинувачена ОСОБА_3 застосування до неї примусових заходів медичного характеру? Якщо так, то які заходи медичного характеру необхідно до неї застосувати?

5. Яка загальна психологічна характеристика особистості обвинуваченої ОСОБА_3 (темперамент, характер, схильності, потреби, схильність до агресії , підвищена агресивність, в тому числі і в стані алкогольного сп`яніння, жорстокість, необхідність відплати (помсти ) за те, що чоловік завдав їй тілесні ушкодження тощо)?

6. Чи мали суттєвий вплив індивідуально-психологічні особливості ОСОБА_3 на її поведінку під час інкримінованих їй протиправних дій?

7. Які психологічні особисті якості та провідні мотиваційні чинники поведінки має ОСОБА_3 .? У якому зв`язку вони перебувають з обставинами справи?

8. Чи перебувала ОСОБА_3 на момент інкримінованих їй протиправних дій в емоційному стані ( стрес, емоційне напруження, фрустрація), що суттєво вплинув на її свідомість та поведінку під час вчинення протиправних дій?

9. Чи перебувала ОСОБА_3 на момент інкримінованих їй протиправних дій в стані фізіологічного афекту як психологічної підстави стану сильного душевного хвилювання?

10. Чи має обвинувачена ОСОБА_3 відхилення у психічному розвитку, які не є виявами психічного захворювання? Якщо має, то які саме?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України та роз`яснити, що висновок експерта повинен відповідати вимогам ст.102 КПК України.

Для проведення експертизи до експертної установи направити: копію ухвали суду про проведення додаткової комплексної амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи, матеріали вказаної судової справи .

В судовому засіданні оголосити перерву до отримання висновку експерта.

Копію ухвали надіслати експертам Одеської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України» (, 65031, м. Одеса, вул. Ак. Воробйова, буд. 9).

Ухвала підлягає негайному виконанню та оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, прийняте за результатами розгляду кримінального провадження.

Повний текст ухвали проголошено у залі судового засідання 31 січня 2025 року о 15 г 50 х.

Суддя ОСОБА_1