УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника власника майна - ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.08.2022 в межах кримінального провадження №0001472 від 05.08.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.08.2022 в межах кримінального провадження №0001472 від 05.08.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, в якому адвокат просить скасувати арешт на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 .

Дане клопотання обґрунтовується тим, що у провадженні Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0001472 від 05.08.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 , на даху будинку ймовірно розпочато протиправну реконструкцію горища із влаштуванням мансардного поверху, що призвело до його самовільного захоплення.

Так, ОСОБА_4 набув у власність квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (загальною площею 169,4 м2) на підставі Договору купівлі-продажу квартири, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 та зареєстрованого в реєстрі за № 470.

Адвокат зазначає, що орган досудового розслідування, обґрунтовуючи підстави і мету накладення арешту на власність ОСОБА_4 , послався на необхідність збереження їх як речових доказів, визнаних такими постановою дізнавача у кримінальному провадженні №0001472 від 05.08.2022 року та унеможливлення подальшого псування, пошкодження, знищення майна.

Разом з тим, ні матеріалами кримінального провадження, ні в ухвалі слідчого судді, на думку адвоката, належним чином не доведено відповідність арештованого майна критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і, зокрема, не зазначено, які саме ознаки свідчать про те, що квартира є об`єктом кримінального правопорушення - предмету кримінального провадження №0001472 від 05.08.2022, особливо враховуючи склад цього кримінального правопорушення (стаття 356 КК України) та його криміналістичну характеристику, а також коли, ким і яким чином встановлено та якими доказами доведено наявність таких ознак.

Також адвокат у своєму клопотанні звертає увагу на те, що з часу накладення арешту на майно, а саме з 16.08.2022 року, минуло більше року, а жодні слідчі дії, які могли б підтвердити обґрунтованість такого тривалого накладення арешту у рамках кримінального провадження №0001472 від 05.08.2022 за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України, року відсутні. Вищенаведене свідчить про порушення органом досудового розслідування розумних строків та порушення норм КПК України.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 подане раніше клопотання підтримав та просив задовольнити із зазначених у ньому підстав. Зауважив, що будівля внаслідок відсутності покрівлі вже зазнала істотних змін через опади. Власником тричі надавався доступ слідчим для проведення огляду приміщення, а відтак, необхідні слідчі дії вже органом досудового розслідування проведені. Крім того, адвокат переконаний, що необхідні експертизи вже проведені, а їх результати отримані органом досудового розслідування. Також зазначив, що строки притягнення особи до кримінальної відповідальності за ст. 356 КК України вже сплили, а відтак, застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, є ніщо інше як тиск на ОСОБА_4 . Враховуючи наведене, просив задовольнити клопотання та скасувати накладений на належне ОСОБА_4 майно арешт.

Прокурор ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомленим про дату і час судового розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 , до суду не прибув. Разом з тим, до початку судового засідання на електронну адресу суду надійшов лист прокурора, в якому останній просить розглядати клопотання адвоката ОСОБА_3 без його участі, а також зазначив, що заперечує проти його задоволення з огляду на те, що вказане приміщення визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0001472 від 05.08.2022, а також воно є об`єктом експертного дослідження, яке на даний час не завершено. Крім того, прокурор звернув увагу, що адвокат ОСОБА_3 систематично звертається із аналогічними клопотаннями про скасування арешту майна, у задоволенні яких слідчими суддями відмолено.

Вислухавши думку адвоката ОСОБА_3 , ретельно дослідивши клопотання та долучені до нього документи, а також скерований прокурором ОСОБА_6 лист, слідчий суддя прийшла до таких висновків.

У ході судового розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна встановлено, що Шевченківським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001472 від 05.08.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

В рамках даного провадження органом досудового розслідування встановлено факт здійснення власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , протиправної реконструкції горища із влаштуванням мансардного поверху на даху будинку, що призвело до його самовільного захоплення.

Як вбачається із долученого до клопотання Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, власником вказаного житлового приміщення є ОСОБА_4 .

Зі змісту ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.08.2022 вбачається, постановою старшого дізнавача відділу дізнання Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 від 10.08.2022 квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в рамках даного провадження визнана речовим доказом.

Разом з тим, 23.02.2023 постановою дізнавача у кримінальному провадженні призначено будівельно-технічну експертизу, проведення якої, як зазначив прокурор у своєму листі, наразі не завершено.

Так, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 16.08.2022 на вказану у клопотанні адвоката квартиру накладено арешт із забороною розпоряджатися вказаним нерухомим майном, проводити будівельні роботи та здійснювати реконструкцію такого майна.

Положеннями ч. 1 ст. 170 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

При цьому, у відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається з мотивувальної частини ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.08.2022, арешт у вказаному кримінальному провадженні накладено у зв`язку з доведеністю прокурором факту, що вказана квартира є об`єктом кримінального правопорушення, відповідає ознакам, передбаченим ст. 98 КПК України, відтак, є речовим доказом, а також з метою запобігання злочинним посяганням на вказаний об`єкт під час проведення розслідування, забезпечення його збереження та недопущення подальшого відчуження.

Крім того, зі змісту ухвали вбачається, що слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих судом даних, відповідно до ст. 170 КПК України, була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів клопотання та долучених до нього документів, вони не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.08.2022 року. Так, прокурор у листі зазначив, що у даному кримінальному провадженні проводиться будівельно-технічна експертиза, яка має важливе значення для встановлення об`єктивних обставин вчинення кримінального правопорушення, та яка на даний час не завершена. Такі доводи знайшли своє підтвердження у ході судового розгляду, що дає слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність арешту на зазначене в клопотанні майно на теперішній час не відпала.

За правилами ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

При цьому варто нагадати, що відповідно до вимог абзацу 2 ч. 1 ст. 174 КПК України обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

Таким чином, слідчий суддя, розглянувши клопотання в межах питань, які були винесені на його розгляд, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням вищенаведеного, прийшов до висновку про відмову у задоволенні адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.08.2022 в межах кримінального провадження №0001472 від 05.08.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Керуючись ст.ст. 22, 174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.08.2022 в межах кримінального провадження №0001472 від 05.08.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголосити 21 червня 2024 року о 10 год. 20 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1