Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/1336/25
номер провадження 1-кс/695/383/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 березня 2025 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в відкритому судовому засіданні клопотання начальника Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 та додані до клопотання матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000311 від 22.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 291 КК України про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшло клопотання начальника Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 та додані до клопотання матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000311 від 22.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 291 КК України про арешт майна.

Клопотання обгрунтоване тим, що 22.03.2025 до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення про те, що в будинку за адресою: АДРЕСА_1 виявлено труп ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер від травм допущених велосипедистом ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в наслідок порушення чинних на транспорті правил, що спричинило загибель людини.

В ході проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженні встановлено, що 21.03.2025 року близько 22 години 30 хвилин, велосипедист ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючий в АДРЕСА_2 , тимчасово не працюючий, рухаючись в с. Ревбинці, Золотоніського району, Черкаської області по проїзній частині вул. Садова зі сторони вул. Польова в напрямку вул. Прибережна здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий в АДРЕСА_1 , який на момент пригоди нерухомо стояв на проїзній частині вул. Садова. Після даної пригоди ОСОБА_4 пішов до свого домоволодіння.

22.03.2025 в АДРЕСА_3 , за місцем проживання ОСОБА_5 було проведено огляд місця події, під час чого останній добровільно видав працівникам поліції велосипед, червоного кольору, із жіночою рамою, без маркувань, який в подальшому було вилучено до Золотоніського РВП.

Також під час проведення досудового розслідування було допитано в якості свідка ОСОБА_6 , яка повідомила, що 21.03.2025 близько 22 год. 00 хв. вона частиною тканини витирала кров з обличчя ОСОБА_4 .

23.03.2025 ОСОБА_6 добровільно видала працівникам поліції частину тканини.

22.03.2025 вище вказані речі начальником ВРЗСПЖЗО СВ Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню.

Приймаючи до уваги те, що велосипед червоного кольору, із жіночою рамою, без маркувань, частина тканини, відповідають критеріям, зазначеним п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту на них є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження. Крім того велосипед ОСОБА_8 являється знаряддям скоєння злочину, а також під час досудового розслідування по даному кримінальному провадженні будуть призначені експертизи, об?єктами дослідження яких будуть вище згадані речі.

На підставі вищевикладеного, з метою належного зберігання речових доказів, з метою недопущення їх приховування, пошкодження, зникнення, знищення, перетворення, відчуження будь-яким чином, прокурор звернувся з зазначеним клопотанням до суду.

У судове засідання прокурор не з`явився, в розолютивній частині клопотання просив розглядати його у його відсутності, подане клопотання підтримав, просив його задовольнити.

У судове засідання власник майна ОСОБА_5 не з`явився, до суду надійшла заява, в якій він просив розглянути клопотання без його участі, проти накладення арешту на майно, яке було вилучено не заперечує.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного.

Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом є речовими доказами по справі. Якщо документи містять зазначені вище ознаки, вони теж є речовими доказами.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з положеннями абзацу першого частини третьої ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 статті 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У судовому засіданні слідчим суддею встановлено, 22 березня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000311 внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 291 КК України.

Слідчим суддею встановлено, що 22 березня 2025 року в період часу з 11 години 25 хвилин до 11 години 35 хвилин було проведено огляд місця події в м с. Ревбинці, Золотоніського району, Черкаської області, в ході якого вилучено велосипед, червоного кольору, із жіночою рамою, без маркувань та який вилучено на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області, який на праві приватної власності належить та перебуває у користуванні гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_6 під час допиту 22.03.2025 року добровільно видала працівникам поліції частину тканини, якою 21.03.2025 року близько 22 години витирала кров ОСОБА_4 .

Постановою слідчого від 22.03.2025 вищевказане майно визнане речовими доказами та долучено до матеріалів провадження.

Під час судового розгляду клопотання встановлено, що метою накладення арешту на велосипед червоного кольору, із жіночою рамою, без маркувань та частину тканини є збереження речових доказів.

Підставою для арешту вищевказаного майна є наявність достатніх підстав вважати, що вилучене майно зберегло на собі сліди правопорушення, може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час розслідування кримінального провадження, а також необхідністю проведення з вказаними транспортними засобами відповідних експертиз.

З метою забезпечення збереження речових доказів, та забезпечення співрозмірності права власника/користувача на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про накладення арешту на майно підлягає задоволенню.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Разом з тим, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до положень ст.174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Відповідно до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Керуючись ст.ст. 7, 110, 131, 132, 167-168, 170-174, 309, 370-372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання начальника Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000311 від 22.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 291 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000311 від 22.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 291 КК України на майно, яке було вилучено під час проведення огляду місця події 22 березня 2025 року та добровільно видано під час допиту свідком ОСОБА_6 22 березня 2025 року, а саме на :

- велосипед червоного кольору, із жіночою рамою, без маркувань, який на праві власності належить гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- частину тканини.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Слідчий суддя ОСОБА_1