Справа № 308/2899/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про кримінальне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою про кримінальне правопорушення.

Звертаючись до слідчого судді Безуглий І.П. зазначає, що він є заявником, та одночасно є представником ОСОБА_2 .

В поданій заяві просить:

У термін 24 годин після отримання такої заяви про кримінальні правопорушення внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення громадянкою України ОСОБА_3 (особисті дані та контакти зазначені у тексті заяви) кримінальних правопорушень ознаки складу кримінальних злочинів, які вбачаються за класифікацією завдяки вчинення правопорушником ряд кримінальних злочинів, які класифікуються нормами: ч.4 ст.189 (вимагання), ч.1 ст.368/5 (незаконне збагачення), ст.384 (введення в оману суду або іншого уповноваженого органу), ст.396 (приховування злочину) Кримінального кодексу України. 2. При внесені відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань є обов`язковим зазначити особисті дані осіб, якими вчинено кримінальні злочини, особливо ОСОБА_3 , та класифікацію кримінальних злочинів, зокрема, - за нормами: ч.4 ст.189 (вимагання), ч.1 ст.368/5 (незаконне збагачення), ст.384 (введення в оману суду або іншого уповноваженого органу), ст.396 (приховування злочину) Кримінального кодексу України. 3. Направити матеріали розгляду заяви про кримінальні правопорушення за підслідністю, якщо службова особа правоохоронного чи судового органу вважає за можливим та необхідним. 4. Розпочати досудове розслідування. 5. Визнати потерпілими за наслідками вчинення ОСОБА_3 та іншими особами кримінальних злочинів осіб, які зазначені у тексті заяви, зокрема, - ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , померлих: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та надати живим особам Пам`ятки потерпілих. 6. Скласти Витяг із кримінального провадження з обов`язковим зазначенням осіб, які причетні до вчинення кримінальних злочинів, особливо, - ім`я ОСОБА_3 , та кваліфікацію кримінальних злочинів, зокрема: завдяки вчинення правопорушником ряд кримінальних злочинів, які класифікуються нормами: ч.4 ст.189 (вимагання), ч.1 ст.368/5 (незаконне збагачення), ст.384 (введення в оману суду або іншого уповноваженого органу), ст.396 (приховування злочину) Кримінального кодексу України. 7. В рамках досудового розслідування: a) Постановою слідчого витребувати матеріали цивільних справ у: - Миколаївському апеляційному суді та у Вознесенському міськрайонному суді Миколаївської області № 308/23167/23 і приєднати до матеріалів кримінального провадження для здійснення досудового і судового розслідування - Закарпатському апеляційному суді та Рахівському районному суді Закарпатської області № 308/7171/24; b) винести постанову слідчого про взяття пояснення і допит заявників у якості потерпілих складанням Протоколів у порядку, встановленого кримінальним законодавством з урахуванням: - ОСОБА_2 , поважного віку - ОСОБА_1 , перебування заявника та членів його родинної сім`ї на постійній основі у м. Рівне, доручивши постановою відібрання пояснення та здійснення допиту потерпілих слідчим органу дізнання Рівненського РУНП ГУНП України в Рівненській області; c) винести Постанову слідчого про: - негайне відсторонення ОСОБА_3 від посади прокурора Великоберезнянського відділу Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської обласної прокуратури - застосування стосовно ОСОБА_3 та інших осіб причетних до вчинення кримінальних злочинів запобіжні заходи, зокрема: заборона про виїзд за межі м. Ужгорода; витребувати від ОСОБА_3 та інших осіб усі документи, які підтверджують право особистої приватної власності на майно, яке на сьогодні належить на правах особистої приватної власності ОСОБА_3 та усім членам її родинної сім`ї, особливо: біологічному батькові ОСОБА_8 , біологічні матерів ОСОБА_3 ОСОБА_9 , її співмешканцю ОСОБА_10 та ОСОБА_11 . Про порядок та результат розгляду заяви з повідомленням про кримінальні правопорушення одразу повідомити заявника ОСОБА_1 та інших потерпілих у порядку встановленого нормами кримінального законодавства України, зокрема, - за 3 (три) доби після винесення рішення.

Слідчий суддя вивчивши матеріали скарги, приходить до наступного висновку:

Заявник ОСОБА_1 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з вказаною вище заявою.

Слідчий суддя констатує, що заявник звернувся із заявою про злочин та просить внести відомості до ЄРДР слідчого суддю.

Згідно ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду;

Згідно ч.1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ч.3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

Вказане свідчить про те, що КПК України визначено осіб (уповноважених осіб), а саме слідчого, дізнавача, прокурора, які зобов`язані внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості.

З наведеного вбачається, що із відповідною заявою про кримінальне правопорушення особа може звернутися до осіб що вказаних у ч.1 ст. 214 КПК України.

При цьому відповідно до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України , на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Разом із тим, чинним КПК України, не передбачено обов`язку та можливості внесення відомостей про злочин до ЄРДР слідчим суддею або перенаправлення поданої слідчому судді заяви до компетентної особи, яка зобов`язана внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Системний аналіз положень ст.ст.214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача, чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-карного діяння.

Згідно з ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК України, зокрема на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дій або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

При цьому слідчий суддя зазначає, що рішення слідчого чи прокурора про внесення відомостей до ЄРДР постановою не оформлюється.

Як роз`яснено в Узагальненнях від 12.01.2017 року «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», затверджених зборами суддів Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ, беручи до уваги положення ч.1 ст.214 КПК, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч.5 ст.115 КПК, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, 10-денний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, в який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

Норми кримінального процесуального закону пов`язують строк оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора саме з моментом початку такої бездіяльності, а не з повідомленням особи про результати розгляду заяви.

Відлік десятиденного строку оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про злочин до ЄРДР за заявою поданої заявниками, про вчинення кримінального правопорушень почався з закінченням перебігу 24-годинного строку для реєстрації відповідних відомостей.

У даному випадку заявник ОСОБА_1 , звернувся до слідчого судді саме із заявою про злочин, а не зі скаргою на дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора щодо невнесення відомостей про злочин до ЄРДР. Разом із тим, порушене заявником питання про перенаправлення поданої слідчому судді заяви до компетентної особи, яка зобов`язана внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань виходить за межі повноважень слідчого судді.

При цьому, заявник не вказує, та не надає доказів того, що із відповідною заявою про злочин він звертався до слідчого, дізнавача або прокурора та що відомості щодо такої не внесено до ЄРДР.

Згідно частини 1 статі 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про таке передбачає такі обов`язкові ознаки: 1) належним заявником до органу досудового розслідування належним чином подана заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення із викладом вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) після отримання такої заяви чи повідомлення слідчим чи прокурором не внесено у визначений законом строк відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Системне тлумачення статей 214 і 303 КПК свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, які є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Слідчому судді не надано доказів про те, що відповідним органом заява ОСОБА_1 про злочин (кваліфікація кримінальних злочинів: ч.4 ст.189 (вимагання), ч.1 ст.368/5 (незаконне збагачення), ст.384 (введення в оману суду або іншого уповноваженого органу), ст.396 (приховування злочину) Кримінального кодексу України) була отримана, а в матеріалах справи відсутні жодні підтвердження про надіслання або вручення вказаної заяви відповідному органу.

Згідно ст. 304 ч.2 КПК України, скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Вказана стаття має на меті оптимізацію кримінального процесу в частині оскарження рішень слідчого чи прокурора, оскільки обмежує право оскарження певними часовими рамками, визначає підстави для повернення скарги та відмови у відкритті по ній провадження.

На вказаній стадії виклик до суду заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільця тимчасово вилученого майна не передбачено.

Оскільки, заявником не надано слідчому судді доказів на підтвердження направлення ним заяв про вчинення кримінального правопорушення, а також їх отримання особою, щодо бездіяльності якої подано скаргу, та такі обставини неможливо встановити зі змісту скарги, а тому він не може вважатися таким, що набув процесуальний статус заявника у розумінні статті 60 КПК України.

Належних підтверджень того, що заяви про кримінальне правопорушення надіслані уповноваженій особі на внесення відомостей до ЄРДР, матеріали скарги не містять.

Таким чином заявник не є особою яка відповідно до положень ст. 303 КПК України, яка має право подавати скаргу до суду, оскільки зазначене свідчить про передчасність її подання.

Слідчий суддя враховує, що згідно положень КПК України, дізнавач, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Тобто, в даному випадку, вказаний 24 год. строк починається з моменту отримання відповідної зави про злочин. Однак, слідчий суддя з поданої скарги та доданих до неї матеріалів, не має можливості встановити саме момент отримання будь-яким органом заяви про кримінальне правопорушення.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 статті 304 КПК України передбачено, що скарга повертається, зокрема, якщо її подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику, його право на звернення із відповідною заявою про кримінальне правопорушення до слідчого, дізнавача або прокурора, а також його право на звернення до слідчого судді із скаргою на дії чи бездіяльність відповідної особи, згідно вимог ст. 303 КПК України.

На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність повернення даної скарги заявнику.

Керуючись ст.ст. 303, 304, КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про кримінальне правопорушення - повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що повернення заяви не позбавляє права звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На ухвалу протягом п`яти днів з дня отримання її копії може бути подана апеляція до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду Фазикош О.В.