Справа № 947/4173/25
Провадження № 1-кс/947/4287/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.03.2025 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СВ ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000079 від 11.01.2025 відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Київ, українця, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Досудовим розслідуванням встановлено, що 11.01.2025 в період часу з 08:12:30 год. по 14:53:09 год. ОСОБА_4 , маючи прямий умисел, направлений на пошкодження чужого майна шляхом підпалу, а саме квартири АДРЕСА_3 , яка належить на праві спільної власності ОСОБА_7 , яка є родичом ОСОБА_8 , використовуючи автомобіль марки «Honda Civic» з реєстраційним знаком НОМЕР_1 , що зареєстрований на ОСОБА_9 , прибув до будинку №21 по пр-кту Небесної Сотні у м. Одесі.

Надалі, ОСОБА_4 , реалізуючи свій прямий умисел, направлений на пошкодження майна шляхом його підпалу, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, усвідомлюючи те, що внаслідок його дій можуть постраждати сторонні особи та їх майно, діючи з метою залякування родичів ОСОБА_8 , впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, використовуючи заздалегідь підготовану ємкість у вигляді пляшки з легкозаймистою речовиною, зайшов до під`їзду вказаного будинку, після чого підійшов до квартири АДРЕСА_3 , облив з вказаної ємкості вхідні двері у вищевказану квартиру та за допомогою невстановленого досудовим розслідуванням пристрою для розпалювання вогню, підпалив вхідні двері, що призвело до загоряння.

В результаті дій ОСОБА_4 створено загрозу знищення майна, яке належить на праві спільної власності ОСОБА_7 , після чого він покинув місце вчиненого ним кримінального правопорушення виконавши всі дії, які вважав належними для умисного пошкодження чужого майна шляхом підпалу, однак з причин, що не залежали від його волі, злочин не було доведено до кінця, та все майно не було пошкоджено, оскільки особа, яка в той час знаходилась у квартирі АДРЕСА_4 ОСОБА_10 помітила вогонь та погасила його.

За вищевикладених обставин, 28.02.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 194КК України, за кваліфікуючими ознаками: незакінчений замах на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу.

З огляду на наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 означеного кримінального правопорушення, враховуючи наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, сторона обвинувачення звертається до слідчого судді з клопотанням про застосування відносно підозрюваного міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні:

-прокурор вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити;

-захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання та зазначив, що підозра є необґрунтованою, ризики відсутні. Долучив характеризуючи документи та письмові заперечення які долучив, та просив відмовити в задоволенні клопотання в повному обсязі.

-підозрюваний з підозрою не погодився, щодо запобіжного заходу підтримав захисника.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 28.02.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України.

В поданому клопотанні сторона обвинувачення зазначає, що обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України підтверджується наступними матеріалами кримінального провадження: протоколом допиту потерпілого, протоколами допиту свідків, протоколом огляду предмету, протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, та іншими матеріалами кримінального провадження.

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні прокурором наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України.

Що стосується заявлених ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Так, слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення про існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, переховування від органів досудового розслідування, що обумовлюється ступенем тяжкості покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку подальшого доведення його вини у встановленому законом порядку перед судом, а також фактом усвідомлення підозрюваним означених наслідків для себе, за ймовірно вчиненні останнім дії.

При вирішенні питання щодо наявності ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує стадію досудового розслідування даного кримінального провадження та його обставини, а тому може припустити, що наразі тривають заходи щодо встановлення кола можливих співучасників ймовірного вчинення ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, які ймовірно будь-яким чином допомагали останньому вчинити кримінальне правопорушення. Окрім того, такі співучасники, за вказівкою підозрюваного можуть вчиняти дії спрямовані на переховування або знищення наявних у останнього речей та документів з метою перешкодити органу досудового розслідування у збиранні належних та допустимих, а у їх сукупності достатніх доказів ймовірної злочинної діяльності ОСОБА_4 .

В цьому ж розрізі, аналізом протоколу допиту підозрюваного від 21.03.2025 встановлено, що ОСОБА_4 відмовився повідомляти дані особи, з якою він зустрічався у м. Одеса.

Крім того, оскільки на теперішній час в рамках даного кримінального провадження обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри в тому числі ґрунтується на показаннях свідків та потерпілої, які безпосередньо не допитувалися судом, в зв`язку з чим, такими показаннями у випадку направлення обвинувального акту до суду, суд не зможе обґрунтовувати свої процесуальні рішення, з огляду на те, що анкетні дані свідків відомі підозрюваному, оскільки додатки до даного клопотання вручені стороні захисту, слідчий суддя також приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого незаконного впливу з боку підозрюваного на свідків та потерпілу в рамках кримінального провадження.

Водночас, слідчий суддя зауважує, що обґрунтування прокурора у судовому засіданні та слідчого у письмовому клопотанні щодо існування в рамках означеного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, є неспроможними, формальними та такими, що нівелюють саму мету застосування запобіжного заходу, якою у тому числі є необхідність виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Сторона обвинувачення в своєму клопотанні також посилається на наявність ризику передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливе вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення або продовження кримінального правопорушення, в якому підозрюється.

Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що вказаний ризик не знайшов свого підтвердження в матеріалах доданих в обґрунтування клопотання та прокурором в судовому засіданні не було доведено його обґрунтованість, зокрема стороною обвинувачення в судовому засіданні не надано відомостей щодо того, що ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності та/або того, що є підстави вважати, що на даний час перевіряються обставини, що останній може мати відношення до скоєння ще інших кримінальних правопорушень, чи є особою схильною до вчинення злочинів.

На підставі викладеного, з врахуванням сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, в силу характеру інкримінованого ОСОБА_4 діяння та одночасної потреби у проведенні слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов?язків, єдиним запобіжним заходом, який наддасть можливість запобігти усім вищевказаним ризикам, є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відтак, з урахуванням встановлених в судовому засіданні ризиків та обставин ймовірного вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України, особи підозрюваного, а також обґрунтованості клопотання сторони обвинувачення, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 абзацу 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Беручи до уваги фактичні обставини даного кримінального провадження, а також встановлені в судовому засіданні ризики, враховуючи відомості щодо майнового підозрюваного, а також розміру ймовірно завданої шкоди, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність визначення підозрюваному ОСОБА_4 застави у розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Згідно матеріалів клопотання 28.02.2025 ОСОБА_4 було повідомлено (пощтовим зв`язком), про підозру у вчиненні криімнального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КПК України, з урахуванням чого, слідчий суддя приходить до висновку, що двохмісячний строк досудового розслідування (відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України) у даному кримінальному провадженні спливає 28.04.2025.

Між тим, сторона обвинувачення у клопотанні просить застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, що у разі його задоволення виходить за межі строку досудового розслідування означеного кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу в межах досудового розслідування, а саме строком до 28.04.2025.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», строком до 28.04.2025, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком до 28.04.2025, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. прибувати до слідчого, прокурора та/або суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілою у даному кримінальному провадженні (щодо обставин кримінального провадження);

5. здати на зберігання до ГУ ДМС в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1