14.03.25 Справа №469/252/25
1-кс/469/42/25
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 березня 2025 року с-ще Березанка
встановила :
Прокурор просить накласти арешт на тимчасово вилучене у ході огляду місця події 07 березня 2025 року майно:
чотири купи стовбурів дерева породи "акація" діаметром від 4 см до 13 см., довжиною 2 метра, об`ємом приблизно 3 куб.м.,
- дві пили ручні металеві, відомості про марку відсутні,
із залишенням вказаного майна на зберіганні на території відділення поліції №8 МРУП ГУНП в Миколаївській області, з забороною користування та розпорядження вказаним майном.
У ході досудового розслідування встановлено, що 07 березня 2025 року до ЧЧ відділення поліції №8 МРУП ГУНП в Миколаївській області надійшло повідомлення співробітника поліції відділення поліції №8 ОСОБА_4 про те, що 07 березня 2025 року в лісосмузі, розташованій в 2-х кілометрах від с.Виноградне Миколаївського району Миколаївської області, невідома особа займається незаконною порубкою дерев.
У ході огляду місця події на місці виявлено дві особи чоловічої статі, які представились як ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , а також свіжоспиляні дерева породи акація, стовбури яких розпиляні та очищені від гілок та листя, дві ручні металеві пили, та вилучено вказане у клопотанні майно, яке доставлено до відділення поліції № 8 МРУП ГУНП в МИколаївській області і визнано речовими доказами.
Прокурор посилається на те, що зазначені у клопотанні речові докази необхідні для розрахунку завданої шкоди за таксами, встановленими постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 р. № 665, та встановити шкоду стане можливо після додаткового огляду зрізаних стовбурів дерев та пеньків на місці події за участю спеціаліста Державної екологічної інспекції Південно-західного округу "Миколаївська та Одеська область". Виявлені та вилучені речі використані як засоби та знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди, що відповідає критеріям зазначеним у ст.. 187 КПК України. Зазначене у клопотанні майно необхідне для проведення експертних досліджень (судово-трасологічних, дактилоскопічних експертиз) для встановлення суми завданих збитків, а іншим способом довести обставини, які підлягають доведенню у кримінальному провадженні, неможливо. Під час подальшої експлуатації вказаної техніки та майна до завершення проведення необхідних слідчих дій та судових експертиз у кримінальному провадженні вони можуть зазнати конструктивних змін внаслідок змін та заміни внутрішніх деталей, а також знищення самої техніки і стовбурів дерев.
Відповідно до змісту ст.170 КПК України, підставою для арешту майна є існування сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів мають існувати достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Клопотання про арешт майна розглядається за участю, зокрема, власника майна (ч.1 ст.172 КПК України).
Зазначеним вимогам клопотання прокурора не відповідає, так як клопотання не містять відомостей про володільця (володільців) вказаного майна, у тому числі які необхідні для їх повідомлення про розгляд клопотання слідчим суддею, та посилання на конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження відповідними особами таким майном; у клопотанні відсутні будь-які відомості про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, а не адміністративних правопорушень, пов"язаних з незаконною порубкою деревини, у тому числі відомості про наявність чи відсутність на місці порубки пнів від зрубаної деревини, їх стан (живе дерево чи сухе), розмір.
Крім того, клопотання не містить чіткого викладу мети арешту майна, а зазначена у ньому мета розрахунку вказаної шкоди не передбачена нормами ст.170 КПК України; відсутній виклад обставин, якими обгрунтовуються зазначені прокурором ризики.
Згідно з вимогами ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
У зв"язку з викладеним клопотання та додані до нього матеріали необхідно повернути прокурору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя-
постановила:
Встановити прокурору строк тривалістю 72 години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя: