Справа № 369/9922/24
Провадження №1-кс/369/2035/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.06.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ ВП № 4 Бучанського РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000036 від 16.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 4 Бучанського РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000036 від 16.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом Бучанського районного управління поліції ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000036 від 16.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Під час досудового розслідуванням встановлено, що 15.06.2024 інспектор СРПП ВП № 4 Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_8 та інспектор СРПП ВП № 4 Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_9 , будучи працівниками поліції, здійснюючи правоохоронні функції, після проведення інструктажу керівництвом ВП № 4 Бучанського РУП ГУНП в Київській області отримавши табельну вогнепальну зброю, спеціальні засоби, згідно погодженого графіку чергувань заступили на добове чергування екіпажу «Акцент» 622. Тобто приступили до виконання службових обов`язків та у відповідності до ст. 2 Закону України «Про Національну поліцію» виконували покладені на поліцію завдання, щодо забезпечення громадської безпеки та порядку на території ВП № 4 Бучанського РУП ГУНП в Київській області.

Під час виконання службових обов`язків, 15.06.2024 близько 20 години 20 хвилин ОСОБА_8 від оперативного чергового отримав на службовий планшет повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 здійснюється пошкодження майна.

У подальшому, виконуючи свої службові обов`язки та реагуючи на отримане повідомлення, з метою виконання вимог п. 3 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію», інспектор СРПП ВП № 4 Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_8 та інспектор СРПП ВП № 4 Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_9 прибули на місце вчинення правопорушення за адресою: АДРЕСА_1 . Перебуваючи на місці співробітники поліції, згідно Закону України «Про Національну поліцію» та наказу МВС України № 718 від 19.08.2017 «Про затвердження Правил носіння однострою поліцейських» перебували у однострою зі спеціальними жетонами поліцейських, знаками розрізнень та спеціальних звань поліцейських при цьому ОСОБА_5 та ОСОБА_10 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння та в агресивному стані розпочали словесну бесіду із використанням нецензурної лайки, щодо прибулих на місце події поліцейських.

Близько о 20 годині 35 хвилин ОСОБА_5 , ігноруючи законні вимоги працівника поліції інспектора СРПП ВП № 4 Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_8 припинити конфлікт та заспокоїтися, знаходячись біля будинку АДРЕСА_1 , реалізуючи свій раптово виниклий умисел, спрямований на заподіяння працівникові правоохоронного органу тілесних ушкоджень, під час виконання останнім службових обов`язків, діючи умисно, незаконно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, будучи достовірно обізнаним, що перед нею знаходиться працівник правоохоронного органу, під час виконання своїх службових обов`язків, перебуваючи біля будинку АДРЕСА_1 , підійняла з землі, предмет ззовні схожий на палицю, та тримаючи її у правій руці нанесла удар палицею в область спини ОСОБА_8 , після чого до конфлікту приєдналась ОСОБА_10 , яка перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, яка реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на заподіяння працівникові правоохоронного органу тілесних ушкоджень під час виконання останнім службових обов`язків, діючи умисно, незаконно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, будучи достовірно обізнаною, що перед нею знаходиться працівник правоохоронного органу, під час виконання своїх службових обов`язків, перебуваючи біля будинку АДРЕСА_1 нанесла удар правою рукою в обличчя інспектора СРПП ВП № 4 Бучанського РУП ГУНП в Київськй області ОСОБА_8 .

Унаслідок вищевказаних дій ОСОБА_5 та ОСОБА_10 , ОСОБА_8 нанесено наступні тілесні ушкодження: ЗЧМТ-струс головного мозку, забій м`яких тканин грудної клітини, забій ПВХ.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Цілинне, Джанкойського району, Автономної Республіки Крим, громадянка України, із середньою освітою, тимчасово не працююча, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судима, обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_8 від 16.06.2024; протоколом огляду місця події від 15.06.2024; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 16.06.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 16.06.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 16.06.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 16.06.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 16.06.2024; протоколом огляду предмету від 16.06.2024; протоколом огляду відео від 16.06.2024 повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 16.06.2024, іншими матеріалами в їх сукупності.

У зв`язку з чим, стороною обвинувачення дотримуючись вимоги розумної підозри, враховуючи наявні на даний час докази у кримінальному провадженні, які свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваної ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України, 16.06.2024 року було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

У ході досудового розслідування задля об`єктивного його розслідування в розумні строки, виникла необхідність в обранні підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання нею перед органом досудового розслідування та судом покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та які вказують, що підозрювана може: переховуватись від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого.

Обґрунтованість ризику, переховування від органу досудового розслідування та суду, підтверджується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України за ступенем тяжкості є нетяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років, тому вона може з метою уникнення від відповідальності переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Крім того, підозрювана не має на утриманні неповнолітніх дітей та батьків похилого віку, не працює, тобто немає стійких соціальних зв`язків, тому в будь-який час може змінити місце проживання з метою уникнути відповідальності, тому враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого нею злочину, існує реальний ризик залишення підозрюваною місця проживання з метою переховуватися від органів розслідування та суду в будь-який час задля уникнення кримінальної відповідальності.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст.177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_5 може впливати на свідків у кримінальному провадженні, необхідно зазначити, що даний ризик обґрунтовується тим, що підозрювана, перебуваючи на свободі та знаючи про фактичне місце проживання свідків, потерпілого, зможе незаконно впливати на них. На даний час з останніми проведені не всі необхідні слідчі дії у даному кримінальному провадженні, а з урахуванням обставин вчинення злочину, вона зможе впливати на них з метою зміни останніми своїх показань або неявки в подальшому у судові засідання.

Таким чином, лише запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту зможе запобігти спробам переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні.

Застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, буде недостатнім для запобігання зазначеним ризикам, так як вони не позбавляють у повній мірі підозрювану можливості вільно пересуватися, вчиняти дії, які можуть зашкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи викладене, слідчий просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Цілинне, Джанкойського району, Автономної Республіки Крим, громадянки України, із середньою освітою, тимчасово не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимої, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та покласти на неї обов`язки цілодобово не відлучатися зі свого місця проживання: АДРЕСА_1 ; не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав, викладених в останньому.

Захисник ОСОБА_4 та підозрювана ОСОБА_5 щодо поданого слідчим клопотання заперечували. При цьому, захисник акцентував увагу суду на тому, у підозрюваної чоловік та син проходять військову службу в лавах ЗСУ тому її стан був емоційно нестабільним та наразі будь-які ризики зазначені у клопотанні відсутні. В свою чергу підозрювана у судовому засіданні пояснила, що сама не розуміє, як так вийшло вона не мала жодного наміру причинити працівнику поліції жодної шкоди, про вчинене шкодує.

Заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Так,слідчим відділом Бучанського районного управління поліції ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000036 від 16.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

16.06.2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 цього Кодексу віднесено запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до положень ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин:

- чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення;

- чи наявні ризики кримінального провадження;

- інші обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу та передбачені ст. 178 КПК України;

- чи наявні обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ, обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30.08.1990, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Зі змісту доданих до клопотання документів вбачається причетність ОСОБА_5 до скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

У світлі конкретних обставин даного клопотання, досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування запобіжного заходу, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри. Підозра є обґрунтованою, вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак, вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови достатньої вірогідності їх здійснення.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися. Однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрювана може:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, у разі доведення її вини в суді, останній загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років, а тому є всі підстави вважати, що у разі обрання менш суворого запобіжного заходу вона буде переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення. Досудове розслідування як процедура, пов`язана з притягненням особи до відповідальності, не є статичною, що обумовлює можливість непрогнозованої зміни поведінки такої особи, адже співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у перспективі робить цей ризик достатньо високим.

Отже, оцінюючи можливість підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії є цілком вірогідними в будь-який момент кримінального провадження.

Проте, під час розгляду вищевказаного клопотання судом не встановлено жодного порушення, чи неявки підозрюваної ОСОБА_5 до органів слідства, прокуратури чи суду.

При цьому, з урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, застосування до підозрюваної запобіжного заходу вбачається обґрунтованим. Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження і належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків кримінального провадження, слідчий суддя на підставі наданих сторонами матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності додаткові відомості щодо кримінального правопорушення та особи підозрюваної.

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідчий суддя під час обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу враховує такі обставини:

- надані відомості свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України;

-інкримінований злочин КК України відноситься до нетяжких і у разі визнання підозрюваної винуватою, їй може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років;

- ОСОБА_5 є заміжньою, має постійне зареєстроване місце проживання на території Бучанського району Київської області, зі слів є раніше не судимою.

Встановлені під час судового засідання обставини у свої сукупності та взаємозв`язку формують у слідчого судді переконання, що запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам неможливо без застосування запобіжного заходу.

Частиною 1 ст. 176 КПК України встановлена відповідна ієрархія запобіжних заходів від найбільш м`якого (особисте зобов`язання) до найбільш суворого (тримання під вартою). Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам (ч. 3 ст. 176 КПК України).

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. 1 і 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставин, передбачених п. 3 ч. 1 цієї статті, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті.

Разом з тим, стороною обвинувачення не обґрунтовано, які саме обставини об`єктивно свідчать про недостатність застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

А тому, у цьому кримінальному провадженні на даному етапі слідчий суддя не вбачає за доцільне застосовувати до підозрюваної запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, а тому застосовує відносно ОСОБА_5 особисте зобов`язання.

Відповідно до ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені ст. 194 цього Кодексу. Підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий, а якщо справа перебуває у провадженні суду, - прокурор.

З урахуванням обставин справи, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покладає на неї обов`язки прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо неї; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання чи роботи; утримуватися від спілкування із потерпілим та свідками у вказаному провадженні.

Окремо слід зауважити, що згідно зі ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст. ст. 176-179, 181, 184, 186, 193, 194, 196-198, 370-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання - відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Цілинне, Джанкойського району, Автономної Республіки Крим, громадянки України, із середньою освітою, тимчасово не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимої, - запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання в межах строку досудового розслідування, а саме строком до 16 серня 2024 року (включно).

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо неї;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання чи роботи;

- утримуватися від спілкування із потерпілим та свідками у вказаному провадженні;

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_14