Справа № 147/1226/24
Провадження № 1-кс/147/261/24
УХВАЛА

19 вересня 2024 року с-ще Тростянець

Слідчий суддя Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

із секретарем ОСОБА_2 ,

за участю заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР,

встановив:

17.09.2024 у провадження суду надійшла дана скарга.

В обґрунтування скарги ОСОБА_3 посилається на те, що 09.09.2024 за допомогою засобів поштового зв`язку вона звернулася до ВП №2 із заявою про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 КК України. Зазначена заява була подана у відповідності до ст. 60 і 214 КПК України.

Так, у скарзі вказано, що 30.08.2024 ОСОБА_3 помітила, що в додатку програми домашнього відеонагляду не працюють дві камери, розміщені над дверима її квартири, перша - «corridor» (далі по тексту- камера №1) та над балконним вікном -«balcony» - друга (далі по тексту камера №2), за адресою: АДРЕСА_1 . Камери перебували в режимі «оффлайн». 31.08.2024 прибувши за вищевказаною адресою, провівши візуальний огляд місць встановлення камер, заявницею було виявлено їх відсутність. Крім того, проводи живлення обрізані, однак місця кріплення камер не пошкоджені, що свідчить про акуратне зняття обох камер. Даний факт свідчить про те, що правопорушники користуючись відключенням електроенергії, мали час поставити до стіни драбину, оскільки камери були прикріплені на відстані від підлоги: 3 м - камера №1, на відстані від землі 4 метри -камера №2.

31.08.2024 близько 20.00 год. було викликано працівників поліції, якими зафіксовано факт відсутності камер, обстежено місця кріплення, проведено фото фіксацію та складено протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення, відібрано пояснення. У своїй заяві ОСОБА_3 , як потерпіла сторона, зверталась з проханням внести запис до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати кримінальне провадження, відповідно визнати її потерпілою та провести всі слідчі дії, передбачені чинним КПК України, для встановлення істини по кримінальному провадженню, виявленню винних та притягненню їх до встановленої відповідальності. Однак, уповноваженими особами співробітниками відділення поліції №2 Гайсинського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесено, що стало причиною для звернення до слідчого судді із даною заявою.

На підставі вищевикладеного просила зобов`язати уповноважену особу ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області внести відповідні відомості до ЄРДР за заявою від 04.09.2024 та розпочати досудове розслідування.

Ухвалою слідчого судді від 17.09.2024 відкрито провадження за скаргою, призначено скаргу до судового розгляду та зобов`язано відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області надати суду матеріали за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 04.09.2024, яка зареєстрована ВП №2 09.09.2024 за вх. №48-208/01-2024.

19.09.2024 на адресу суду від начальника СВ ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області надійшли матеріали за заявою ОСОБА_3 від 09.09.2024, зареєстровані за №3061.

У судовому засіданні ОСОБА_3 підтримала скаргу та просила її задовольнити. Пояснила, що перебуває із сусідами у конфліктній ситуації з 01.10.2023 через певні суб`єктивні причини. Зазначила, що 30.08.2024 виявила несправність у роботі камер відеонагляду, тобто у телефонній програмі не відображався відеозапис. 31.08.2024 коли приїхала додому в с.Тростянчик, виявила їх відсутність. Самостійно демонтувати камери, які встановила 05.08.2024, вона не могла, так як перебувала в м.Києві. По дорозі з Києва 31.08.2024, приблизно о 19.45 год. проїжджала м. Бершадь. Поліцію викликала одразу, як приїхала і виявила їх відсутність. о 20.07 год. цього ж дня. Вказує, що відеокамери були зняті обережно без пошкоджень кабелю, що вказує на те, що особи, які їх демонтували, мали на це достатньо часу. Просить притягнути винних осіб до відповідальності для проведення превентивних мір.

Також ОСОБА_3 зазначила, що камери були розміщені із зовнішньої частини вулиці та в підїзді багатоквартирного будинку. Демонтаж двох камер унеможливив функціонування всіх камер відеонагляду. Окрім того, надала слідчому судді роздруківку вартості камер, оскільки із дня придбання ї вартість врази збільшилась, що не було ураховано працівниками поліції.

Начальник СВ ВП №2 Гайсинського районного управління поліції в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі. В задоволенні скарги просив відмовити, у зв`язку із відсутністю підстав внесення відомостей до ЄРДР через наявність ознак адміністративного правопорушення.

Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності представника СВ ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області.

Заслухавши пояснення ОСОБА_3 , дослідивши скаргу, додані до неї матеріали та матеріали розгляду звернення №3061, слідчий суддя дійшов висновку про наступне.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом положень п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України передбачено, що слідчим суддею, крім іншого, є суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Положеннями ч. ч. 1, 4 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за №298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Відповідно до змісту п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України до слідчого судді, крім іншого, може бути оскаржено бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Водночас внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до матеріалів скарги заявник звернулася до начальника ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області із заявою від 04.09.2024 про кримінальне правопорушення за фактом вчинення крадіжки відеокамер, які були розміщені за місцем її проживання в АДРЕСА_2 , тобто за фактом вчинення злочину, передбаченого ст.185 КК України. Дана заява зареєстрована ВП №2 09.09.2024 за №В-48/208, в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» за №3061 від 09.09.2024. Окрім того, до заяви долучено скрін знімки з камер відеонагляду, талони повідомлення єдиного обліку, накладну №189 від 05.08.2024 на придбання ОСОБА_3 2-х камер відеонагляду ЕUА33А4МРО вартістю по 1500 грн кожна, кабель 10 м. вартістю 100 грн, монтаж 600 грн. Загальна сума накладної 3700 грн.

За приписами ч. ч.1, 2 ст. 11КК України передбачено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

При цьому підставами вважати заяву чи повідомлення такими, що підлягають внесенню в ЄРДР, є наявність у них об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення, зокрема фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не підлягають внесенню до ЄРДР.

Зазначена позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, в якій суд зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого, ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, аналіз положень матеріального та процесуального закону свідчить, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які вказують на обставини - об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак складу злочину та підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення.

Як вбачається з матеріалів звернення ОСОБА_3 ЄО №3061, листом від 18.09.2024 №4610/208/01-2024, ОСОБА_4 повідомлено проте, що Верховною Радою України 18.07.2024 прийнято Закон №3886-IX "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів", який набрав чинності 08.08.2024. Цим Законом внесено зміни до ст. 51 КУпАП, згідно з якими викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, вважається дрібним якщо його вартість на момент вчинення кримінального правопорушення не перевищує двох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що на 2024 рік становить 3028 грн. Відповідно до наданої накладної №189 від 05.08.2024 вартість двох камер відеонагляду становить 3000,00 грн. Таким чином, внаслідок прийняття Закону, діяння особи або осіб, які вчинили 31.08.2024 крадіжку двох камер зовнішнього відеоспостереження з багатоквартирного будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , та належать ОСОБА_5 , втрачає характер кримінально караного, тобто вважається дрібним викраденням чужого майна шляхом крадіжки - ст. 51 КУпАП, тому що вартість викраденого майна становить 3000,00 грн. З метою встановлення осіб, які вчинили дрібне викрадення майна, проведено бесіди із місцевими жителями села Тростянчик, у ході яких інформації яка б містила оперативний інтерес отримано не було. У разі виявлення та встановлення осіб, які вчинили вищевказане діяння, їх буде притягнуто до адміністративної відповідальності.

За загальним правилом, закріпленим у частині другій статті 4 КК, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності. Водночас у випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Законом України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів" від 18 липня 2024 року № 3886-IX (далі Закон №3886-ІХ), який набрав чинності 09 серпня 2024 року, встановлено, що дії щодо викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати у розмірі до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (тобто, до 3028,00 грн) є дрібною крадіжкою, за яку настає відповідальність за ст. 51 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Положеннями ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) передбачено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян .

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Аналіз указаних норм закону свідчить про те, що кримінальна відповідальність настає у випадку, якщо розмір такого майна перевищує розмір, установлений ст. 51 КУпАП, а саме 2 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Згідно з ч. 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Зі змісту заяви вбачається, що ОСОБА_3 виявила відсутність камер відеонагляду за місцем свого проживання 31.08.2024, про що повідомила органи поліції.

Станом на 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 3028 грн. Таким чином, з огляду на зміст положень Податкового кодексу України та Закону № 3886-IX, на момент вчинення злочину, розмір вартості викраденого майна, з якого настає кримінальна відповідальність за ст. 185 КК України, становив 3028 грн.

Отже, внесені законодавцем зміни про кримінальну відповідальність призвели до часткової декриміналізації діяння.

З наявних у матеріалах справи документів вбачається, що вартість відеокамер ЕUА33А4МРО, які було придбано ОСОБА_3 05.08.2024, становить 3000 грн.

Роздруківку з вартості відеокамер, які були надані заявницею в судовому засіданні, на підтвердження того, на сьогоднішній день вони вартують значно дорожче, суд оцінює критично, оскільки дані роздруківки не були додані до заяви про вчинення злочину. Окрім того, камери ОСОБА_3 були придбані менше двох місяців тому, що свідчить про актуальність на даний час її ціни. Також із накладної №189 від 05.08.2024 не вбачається тотожності відеокамер, які зазначені в роздруківці.

Щодо покликання ОСОБА_3 на пошкодження усієї системи відеонагляду, слідчий суддя зазначає, що дана обставина оцінюється критично, оскільки сама заявниця вказує, що камери були зняті обережно без пошкоджень кабелю та системи монтажу та програми на електронному носієві, що було оплачено окремо.

За змістом висновків Верховного Суду, які викладено в постанові від 16.05.2019 року в справі № 761/20985/18, «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин».

З огляду на вказане, враховуючи те, що діями невідомих осіб ОСОБА_3 заподіяно шкоду в розмірі 3000 грн, вказане виключає наявність ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 КК України, за фактом, вказаним останньою у заяві про вчинення кримінального правопорушення від 04.09.2024.

Відповідно до вимог ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчим суддею постановляється ухвала про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

На підставі викладеного слідчий суддя дійшов висновку про те, що доводів, наведених ОСОБА_3 у поданій нею заяві про вчинення кримінального правопорушення, недостатнього для того, щоб розпочати кримінальне провадження, тому відсутні підстави для задоволення скарги.

Разом з тим, слідчий суддя вважає за доцільним наголосити на недопустимості уникнення відповідальності осіб, які вчинили вищевказане правопорушення та вчинення правоохоронними органами усіх дій для їх виявлення та притягнення до адміністративної відповідальності.

Керуючись статтями 303, 306 - 307 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 20.09.2024 о 10.00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_6