Справа № 643/7243/24
Провадження № 1-кс/643/788/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.07.2024 м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000488 від 05.06.2024,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернулась до суду із клопотанням у якому, з метою збереження доказів, просить накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено дізнавачем 04.07.2024 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на мобільний телефон марки Redmi 6A чорного кольору, без SIM-картки, IMEI1 НОМЕР_1 IMEI2 НОМЕР_2 без видимих пошкоджень. Також прокурор просить повернути вилучене майно на відповідальне зберігання власнику ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Посилаючись на положення ст.98 КПК України слідчий зазначає, що вилучене в ході огляду місця події майно може бути використано як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, повернення якого на теперішній час може привести до втрати речового доказу.

У судове засідання прокурор не з`явилась, разом із клопотанням подала заяву про розгляд клопотання без її участі.

Власник та фактичний володілець майна у судове засідання не з`явились, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлялись належним чином, причини їх неявки суду не відомі.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України їх не прибуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

З поданого клопотання та доданих до нього документів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Харківського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.06.2024 за №0000488 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.

Дане кримінальне провадження зареєстровано за заявою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за фактом того, що 04.06.2024 приблизно об 21 год 00 хв ОСОБА_5 сидів на лавці біля під`їзду за адресою: АДРЕСА_2 , коли до нього підійшов малознайомий на ім`я ОСОБА_6 та попросив надати йому мобільний телефон для здійснення дзвінка, на що ОСОБА_5 погодився і добровільно передав малознайомому свій мобільний телефон ТМ Xiaomi Redmi 6A НОМЕР_3 (ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 ) з сім-карткою мобільного оператора «Київстар» ( НОМЕР_4 ). Далі, ОСОБА_5 відволікся, потім побачив, що малознайомого на ім`я ОСОБА_6 не має поряд, як і належного йому мобільного телефону. Таким чином, невстановлена особа, під приводом здійснення телефонного дзвінка, шахрайським шляхом, заволоділа мобільним телефоном належним ОСОБА_5 , чим спричинила йому матеріального збитку, сума якого встановлюється.

04.07.2024 дізнавачем СД ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_7 було проведено огляд місця події на сходовому майданчику житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було встановлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка добровільно видала мобільний телефон марки Redmi 6A чорного кольору, без SIM-картки, IMEI1 НОМЕР_1 IMEI2 НОМЕР_2 без видимих пошкоджень, який було вилучено.

Постановою дізнавача від 04.07.2024 вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000488 від 05.06.2024.

Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що у даному випадку існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, а згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно є предметом кримінального правопорушення, містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема проведення відповідних судових експертиз, тощо. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі.

Враховуючи, що викрадене майно оглянуто та постановою визнано речовим доказом, обмеження власника у користуванні своїм майном протягом невизначеного часу не можна вважати обґрунтованим, тому клопотання про накладення арешту шляхом позбавлення права на відчуження та розпорядження (без позбавлення права користування) є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено дізнавачем 04.07.2024 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на мобільний телефон марки Redmi 6A чорного кольору, без SIM-картки, IMEI1 НОМЕР_1 IMEI2 НОМЕР_2 без видимих пошкоджень.

Мобільний телефон марки Redmi 6A чорного кольору, без SIM-картки, IMEI1 НОМЕР_1 IMEI2 НОМЕР_2 , негайно повернути власнику майна - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з покладенням на нього обов`язку забезпечити зберігання вказаного майна.

Попередити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1