Справа № 303/6421/24
Провадження №1-кп/303/531/24
Ухвала

про призначення до судового розгляду

02 серпня 2024 року м.Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в складі: головуючої ОСОБА_1

секретар ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Мукачеві кримінальне провадженні стосовно

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, раніше не судимого,

- обвинуваченого за частиною 3 статті 286-1, КК України,-

з участю сторін та учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4

потерпілої ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_3

В С Т А Н О В И В:

31 липня 2024 року до суду надійшов обвинувальний акт стосовно ОСОБА_3 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286-1, КК України, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00000263 від 09 травня 2024 року.

Статтею 314 КПК України встановлено порядок дій суду по проведенню підготовчого судового засідання. Так, після отримання обвинувального акту суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

Обвинувальний акт відповідає вимогам статті 291 КПК України та відповідно до правил територіальної підсудності підлягає розгляду у Мукачівському міськрайонному суді Закарпатської області. На даному етапі суду сторонами не надано угоду про примирення, а підстав для закриття провадження з підстав передбачених пунктами 4-8 частини 1 або частини 2 статті 284 КПК України судом не встановлено.

У ході підготовчого розгляду судом з`ясовано склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді. Враховуючи думку сторін, суд приходить до висновку про доцільність здійснювати судовий розгляд за участі: прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілої.

У судовому засіданні прокурор звернувся з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Клопотання сторони обвинувачення мотивоване тим, що ОСОБА_3 вчинив кримінальне правопорушення передбачене частиною 3 статті 286-1, Кримінального кодексу України.

09 травня 2024 року о 08 годині 55 хвилин ОСОБА_3 , було затримано в порядку статті 208 КПК України. У той же день слідчим Відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Закарпатській області капітаном поліції ОСОБА_7 , за погодженням із прокурором Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_8 . ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286-1, КК України.

Наявність обґрунтованого обвинувачення Плеша ІІ. у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, доводиться, протоколом огляду місця дорожньо- транспортної пригоди, вилученими речовими доказами, протоколом допиту потерпілої, протоколами допиту свідків, протоколом огляду транспортного засобу, іншими зібраними в ході досудового розслідування доказами.

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 04 липня 2024 року стосовно ОСОБА_3 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 09 серпня 2024 року.

Прокурор зазначив, що існує необхідність у подальшому продовженні строку тримання під вартою обвинуваченого з метою запобігання ризиків невиконання ним своїх процесуальних обов`язків, зокрема передбачених пунктами 1, 3, 4 частини 1 статті 177 КПК України.

Прокурор, покликається на те, що вказані обставини свідчать про наявність ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, а саме, ОСОБА_3 вчинив криміналье правопорушення, яке відповідно до статті 12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, що може бути підставою та мотивом для переховування обвинуваченого від органів досудового розслідування та суду.

Враховуючи той факт, що Закарпатська область межує з іншими країнами, що дає підстави вважати, що обвинувачений може покинути територію України поза межами пункту пропуску державного кордону України, а також переховуватися на території України.

ОСОБА_3 , з урахуванням відомих йому обставин кримінального правопорушення та матеріалів кримінального провадження може схиляти свідків до зміни даних слідству показів і це створює загрозу тиску та підбурювання вказаних осіб до дачі неправдивих показів або відмови від надання таких.

Знаходячись на волі ОСОБА_3 зможе використовуючи свої зв`язки координувати дії засобами, які мають можливість впливати на викривлення зазначених даних для кримінального провадження шляхом погрози та тиску на учасників/сторін кримінального провадження, з метою уникнення від кримінальної відповідальності, що є способом перешкоджання кримінальному провадженню.

Прокурор зазначив, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення. Обвинувачений ОСОБА_3 працездатний, тяжкими захворюваннями, які б перешкоджали його утриманню під вартою, не страждає. Даних, які б вказували на неможливість застосування вказаного запобіжного заходу не встановлено.

Таким чином, прокурор просив задоволити клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого.

Потерпіла погодилася з позицією прокурора, просила продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому.

Обвинувачений та його захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні просили визначити більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту, мотивуючи свої доводи тим, що обвинувачений має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, та наразі допитані свідки у даному кримінальному провадженні, тому відсутній ризик впливу на учасників кримінального провадження.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши наданий суду обвинувальний акт, суд приходить до наступного.

Розгляд клопотання про обрання, зміну, чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжного заходу, обраного щодо обвинуваченого, є процесуальною дією, яку суд фактично здійснює до постановлення процесуального рішення за результатами розгляду. Моментом зміни, скасування, припинення запобіжного заходу на даній стадії провадження може вважатись час після винесення відповідного судового рішення у виді ухвали згідно частини 2 статті 369 КПК України.

Згідно з частиною 3 статті 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого..

Суд заслухавши сторони кримінального провадження, зазначає, що при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд ураховує вимоги статі 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод, статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження

права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_3 обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286-1, КК України, яке відносяться до категорії тяжких злочинів, за яке передбачено кримінальну відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років.

Згідно з вимогами статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати свідків та інших учасників судового процесу, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вимогами статті 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні або продовженні дії запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, в тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що хоча суворість можливого вироку є елементом, який має бути прийнятим до уваги при оцінці ризику переховування від правосуддя або вчинення злочину повторно, необхідність продовження строку тримання під вартою не може оцінюватися з виключної абстрактної точки зору та лише з точки зору тяжкості злочину (рішення у справі «Мамедов проти Росії»).

Наявність підстав для тримання обвинуваченого під вартою має оцінюватися в кожній справі з урахуванням її конкретних обставин. У будь-якій справі тривале тримання під вартою може виявитися виправданим лише за наявності конкретних ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують інтереси забезпечення поваги до особистої свободи (рішення у справі «W. проти Швейцарії»).

При застосуванні запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 під час досудового розслідування слідчий суддя встановив, у тому числі наявність ризиків передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, на які покликається прокурор в обґрунтуванні клопотання щодо запобіжного заходу, а саме ризиків можливості обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом.

Наданими суду доказами підтверджується що кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується ОСОБА_3 є тяжким злочином за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до десяти років, що дає підстави вважати що обвинувачений може переховуватися від суду, з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Слід зазначити, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу(або продовження строку дії), суд враховує суворість можливого призначеного покарання, тільки при оцінці ризику переховування від правосуддя або вчинення злочину повторно. Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може оцінюватися виключно з точки зору тяжкості злочину. Тримання під вартою може виявитися виправданим лише за наявності конкретних ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства.

Таким чином, суд приходить до переконання що на даний час ризики, які служили підставою для застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, своєї актуальності не втратили та виправдовують подальше застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з чим, клопотання прокурора щодо продовження строку дії запобіжного заходу слід задоволити.

З урахуванням наведеного вище, кримінальне провадження слід призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, з участю сторін кримінального провадження.

Керуючись статтями 314- 317 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження стосовно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286-1, КК України, призначити до судового розгляду в одноособовому складі суду у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, за адресою: місто Мукачево, вулиця Андрія Літуна, 13а, на 15 годину 00 хвилин 12 серпня 2024 року.

Клопотання прокурора щодо продовження дії запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 задоволити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю та мешканцю АДРЕСА_1 , громадянину України, раніше не судимому - до 30 вересня 2024 року.

Для судового розгляду даного кримінального провадження викликати прокурора Закарпатської обласної прокуратури, потерпілу ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_3 ,

Ухвала суду може бути оскаржена, в частині продовження строку дії запобіжного заходу, до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуюча ОСОБА_9