Справа № 199/8006/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.10.2024

Слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001181, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 08.10.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

громадянина України, не працює, місце проживання зареєстровано за адресою фактичного проживання: АДРЕСА_1 , не судимого,

за участі:

прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з клопотанням слідчого наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України:

-підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки передбачає позбавлення волі строком до восьми років, що може слугувати мотивом уникнути відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення;

-незаконно впливати на потерпілих та свідків, експертів, у кримінальному провадженні, оскільки на даний час не проведені всі слідчі дії у кримінальному провадженні (допити свідків, проведення експертиз), та, будучи обізнаним у доказах, які на даний час наявні в матеріалах кримінального провадження, підозрюваний власними порадами, вказівками, повідомленням недостовірних відомостей щодо непритягнення його до кримінальної відповідальності, може схилити останніх до відмови від давання свідчень, надання завідомо неправдивих свідчень;

Прокурор підтримав клопотання повністю.

Підозрюваний просив обрати більш м`який запобіжний захід - домашній арешт, повідомив, що вдар, від якого потерпілий впав, не був направлений на спричинення тілесних ушкоджень, він, тобто підозрюваний, не бив сильно, він не став чекати доки потерпілий його вдарить, оскільки у потерпілого був ніж, яким він погрожував, він (підозрюваний) зупинив потерплого.

Як встановлено слідчим суддею, 09.10.2024 р. ОСОБА_4 пред`явлено підозру в даному кримінальному провадженні, в якому встановлено, що 06.10.2024 р. близько 16:00 год. підозрюваний знаходився в приміщені магазину по АДРЕСА_2 , де вживав алкогольні напої, та через деякий час до магазину зайшов ОСОБА_6 , з яким у підозрюваного почався словесний конфлікт, та ОСОБА_6 вийшов з цього приміщення. Через деякий час ОСОБА_7 також вийшов з цього приміщення на вулицю, та, побачивши ОСОБА_6 , підійшов до нього, та вони почали сперечатися. В ході суперечки ОСОБА_4 вдарив ОСОБА_6 в щелепу, після чого він впав та втратив свідомість, втім, через деякий час ОСОБА_6 стало краще, та він прийшов до тями та пішов до свого місця проживання.

ОСОБА_6 були спричинені наступні тілесні ушкодження, згідно довідки №1281 від 06.10.2024 КЗ «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечникова», м. Дніпро: ЗЧМТ, субдуральна гематома скроневої тім`яної ділянки зліва. Забій лівої гемісфери.

Як встановлено слідчим суддею на підставі довідки від 09.10.2024 р. вих. №15/1616 з КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І.Мечникова» ДОР, 09.10.2024 р. о 10.30 год. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер діагноз: закрита черепно- мозкова травма, забій головного мозку ІІІ ступеню, множинні геморагічні забої лівої гемісфери головного мозку, субдуральна гематома скронево- тім`яної ділянки зліва до 6 мм, внутрішньо мозковий крововилив в тім`яну частку зліва 76 * 54 * 38 мм, лінійний перелом скронево- тім`яної кістки зліва, дислокаційний синдром у стадії грубої клінічної декомпенсації, СПО (07.10.2024), декомпресивна трепанація черепу в лівій лобно - скронево- тім`яній ділянці, видалення субдуральної гематоми, внутрішньмозкової гематоми великого об`єму, геморагічних забоїв лівої гемісфери головного мозку.

09.10.2024 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України кримінального правопорушення.

Розглянув клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом (ч. 1 ст. 29 Конституції України).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Аналіз приписів зазначених статей кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що лише за наявності обґрунтованої підозри та ризиків можливо застосування запобіжного заходу.

Правила оцінки доказів передбачені ст. 94 КПК України: слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

На підтвердження доводів, зазначених у клопотанні, слідчим, окрім витягу з ЄРДР, надані наступні письмові докази (у копіях):

?витяг з ЄРДР від 08.10.2024 р.;

?рапорт інспектора чергового ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 від 08.10.2024 р.;

?протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 08.10.2024 р.;

?протокол огляду місця події від 08.10.2024 р.;

?фототаблиця до протоколу огляду місця події від 08.10.2024 р.;

?довідка про результати огляду чергового лікаря від 06.10.2024 р.;

?довідка №1281 КЗ «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І.Мечникова»;

?паспорт гр. ОСОБА_9 ;

?протокол допиту свідка гр. ОСОБА_9 від 08.10.2024 р.;

?протокол допиту свідка гр. ОСОБА_10 від 08.10.2024 р.;

?паспорт ОСОБА_10 ;

?протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.10.2024 р.;

?довідка до протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.10.2024 р.;

?протокол допиту свідка гр. ОСОБА_11 від 08.10.2024 р.;

?протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.10.2024 р.;

?довідка до протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.10.2024 р.;

?паспорт гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

?письмові пояснення гр. ОСОБА_4 (без дати);

?вимога щодо судимостей гр. ОСОБА_4 ;

?повідомлення про підозру від 09.10.2024 р.;

?протокол роз`яснення права на захист від 09.10.2024 р.;

?протокол допиту підозрюваного від 09.10.2024 р.

З приводу наявності обґрунтованої підозри, обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Такі факти та інформація існують, що встановлено слідчим суддею на підставі доказів обставин, на які слідчий посилається та долучений до клопотання.

Щодо іншої підстави застосування запобіжного заходу - ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України, то наявність передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків слідчим доведена.

Вирішуючи питання щодо виду запобіжного заходу, слідчий суддя згідно вимог ст. 178 КПК України враховує:

1) той факт, що наявні докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є достатньо вагомими;

2) тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється (від 5 до 8 років позбавлення волі);

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, який є особою працездатного віку, відсутні документально підтверджені відомості про наявність у підозрюваного тяжких невиліковних хвороб;

4) відсутність доказів про міцність соціальних зв`язків підозрюваної в місці постійного проживання;

5) відсутність у підозрюваного місця роботи;

6) майновий стан підозрюваного, який не має значних статків;

7) відсутність судимостей у підозрюваного;

8) відсутність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

10) наявність майнової шкоди тощо.

Тримання особи під вартою є серйозним заходом та його застосування є виправданим лише тоді, коли інші, менш суворі, заходи було розглянуто і визнано недостатніми для гарантування інтересів особи або суспільства, що можуть вимагати тримання відповідної особи під вартою.

Це означає, що відповідність позбавлення свободи національному законодавству є недостатньою умовою; воно також має бути необхідним за конкретних обставин (див., наприклад, рішення у справах «Вітольд Літва проти Польщі» (Witold Litwa v. Poland), заява № 26629/95, п. 78, ECHR 2000-III, та «Станєв проти Болгарії» (Stanev v. Bulgaria) [ВП], заява № 36760/06, п. 143, ECHR 2012) п. 93 рішення ЄСПЛ у справі «Заіченко проти України (№2)».

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

За конкретних обставин даної справи застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризиків, встановлених при розгляді даного клопотання, є недостатнім; відтак, потреби досудового розслідування у даному кримінальному провадженні виправдовують такий ступінь втручання у права особи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого, підтриманого в суді прокурором.

Пояснення підозрюваного не спростовують висновків слідчого судді, які наведені вище.

Строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів (ч. 1 ст. 197 КПК України).

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті (ч. 3 ст. 183 КПК України).

На підставі п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України застава не визначається.

Керуючись ч. 3 ст. 26, ст. 94, ч. 1 та ч. 2 ст. 110, п. 9 ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 132, п. 5 ч. 1 та ч. 4 ст. 176, ст.ст. 177, 178, ч.ч. 1 4, п. 4 ч. 2 ст. 183, ч. 4 ст. 183, ст.ст. 186, 193, ч. 1 та ч. 4 ст. 196, ч. 1 ст. 197, ст. 203 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001181, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 08.10.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити повністю.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який у кримінальному провадженні №0001181 від 08.10.2024 р. підозрюється у вчиненні передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України кримінального правопорушення, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали до 08.12.2024 р.

Ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала набирає чинності негайно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Амур-Нижньодніпровського районного суду

м. Дніпропетровська ОСОБА_1