Справа № 646/4/22
№ провадження 1-кп/646/130/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2024 року м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова

у складі: головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

законного представника обвинуваченого ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в режимі відеоконференції клопотання законного представника обвинуваченого ОСОБА_9 про виклик та допит експертів Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , якими проведено висновок комплексної експертизи №КСЕ-19/121-21/25020 від 25.11.2021 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001649 від 26.10.2021 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 286, ч. 1 ст.383 КК України,-

в с т а н о в и в:

У судовому засіданні законним представником обвинуваченого ОСОБА_9 заявлено клопотання про виклик та допит експертів Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , якими проведено висновок комплексної експертизи №КСЕ-19/121-21/25020 від 25.11.2021.

В обґрунтування клопотання зазначається, що вищевказаним судово-медичним дослідженням встановлено, що в крові померлого ОСОБА_12 знайдено 3,65 проміле алкоголю, що є важким ступенем сп`яніння. ?Законний представник потерпілого просить допитати експертів у судовому засіданні та з`ясувати чи взято до уваги під час проведення даної експертизи стан сильного алкогольного сп?яніння водія ОСОБА_12 в момент ДТП у даній справі; якщо були б наявні об`єктивні дані про сильний стан сп?яніння водія ОСОБА_12 , що свідчить про очевидне порушення водієм ОСОБА_12 . ПДР, чи вплинуло б це на висновок зазначеної експертизи; чи є причинно-наслідковий зв?язок між порушенням ПДР з боку водія ОСОБА_12 (наявність сильного алкогольного сп?яніння в момент ДТП) та шкодою завданою ДТП. Допит експертів потрібний для встановлення необхідності проведення у даній справі повторної або комплексної експертизи для обґрунтованого встановлення ступеню вини кожного з водіїв у ДТП в даній справі, що повинно впливати на розмір покарання обвинуваченого ОСОБА_8 та пропорційність відповідальності за шкоду завдану ДТП. Результати допиту в подальшому зможуть бути використані для повторної судово-автотехнічної експертизи та розміру шкоди, що повинен відшкодувати обвинувачений або цивільні відповідачі.

Законний представник обвинуваченого ОСОБА_9 підтримав подане ним клопотання та просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав клопотання свого законного представника та просив його задовольнити.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 підтримала думку свого підзахисного, зазначила, що допит експертів необхідний для встановлення вини інших осіб у даному ДТП.

Прокурор та представник потерпілих ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання захисника, посилаючись на те, що судом вже вирішувалось таке клопотання, висновок є повним та зрозумілим, а доводи клопотання обвинуваченого зводяться до тих питань, які вже вирішені висновком експерта, тому немає потреби у допиті експертів.

Суд, вислухавши учасників судового провадження, дослідивши клопотання законного представника обвинуваченого та матеріали справи, виходить з наступного.

Згідно з ч.1 ст.101 КПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Одним із способів перевірки достовірності висновку експерта у кримінальному провадженні є допит експерта. Допит експерта можливий лише після надання ним письмового висновку та не повинен виходити за межі проведеного дослідження. Вимоги щодо допиту експерта на стадії досудового розслідування у КПК України не наведені. Отже, він проводиться згідно з загальними правилами проведення допиту (ст.ст.223,224 КПК України).

Допит експерта є процесуальною дією, яка може здійснюватися як в ході досудового розслідування, так і під час судового розгляду.

Процесуальний порядок та предмет допиту експерта у суді визначений ст.356 КПК України. Метою допиту експерта є отримання судом роз`яснення або доповнення до наданого ним висновку (експерт роз`яснює і доповнює висновок від свого імені на підставі раніше проведених ним досліджень).

Кожна сторона відповідно до ч. 9 ст.101 КПК України має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення наукового висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 356 КПК України за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.

За змістом ч. 3 ст. 356 КПК України експерту можуть бути поставлені запитання щодо наявності в експерта спеціальних знань та кваліфікації з досліджуваних питань (освіти, стажу роботи, наукового ступеня тощо), дотичних до предмета його експертизи; використаних методик та теоретичних розробок; достатності відомостей, на підставі яких готувався висновок; наукового обґрунтування та методів, за допомогою яких експерт дійшов висновку; застосовності та правильності застосування принципів та методів до фактів кримінального провадження; інші запитання, що стосуються достовірності висновку.

Одночасно суд наголошує, що допит експерта має на меті роз`яснення окремих формулювань, з`ясування методу дослідження, уточнення компетенції експерта, пояснення розбіжностей між обсягом поставлених запитань і висновками експерта, встановлення суперечностей між висновком експерта й іншими наявними у кримінальному провадженні доказами або між декількома висновками щодо одного й того ж предмета чи питання дослідження.

Так, висновок експерта, на який посилається сторона захисту, за своїм змістом відповідає вимогам ст.ст.101, 102 КПК України, а заявлене клопотання не містить переконливих доводів неповноти, неясності чи необґрунтованості висновку експерта.

Разом з тим, сторона захисту вважає, що допит експертів Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , якими проведено висновок комплексної експертизи №КСЕ-19/121-21/25020 від 25.11.2021 буде впливати на розмір моральної, яка підлягатиме стягненню з обвинуваченого та цивільних відповідачів за вироком суду.

Суд зазначає, що згідно із частинами першою- третьою статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом. З огляду на природу інституту відшкодування моральної шкоди, цілком адекватними і самодостатніми критеріями визначення розміру належної потерпілому компенсації є морально-правові імперативи справедливості, розумності та добросовісності.

Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Враховуючи вищевикладене, оскільки судом встановлюється розмір спричиненої саме моральної, а не матеріальної шкоди за своїм внутрішнім переконанням, враховуючи глибину душевних страждань потерпілих у зв`язку з втратою близького родича, суддя вважає клопотання обвинуваченого про допит експертів необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

У зв`язку з перебуванням головуючого судді ОСОБА_1 у нарадчій кімнаті під час ухвалення вироку у даній справі, повний текст ухвали складений у перший день після виходу з нарадчої кімнати, тобто 29.11.2024.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.350, 356, 376 КПК України, суд

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання законного представника обвинуваченого ОСОБА_9 про виклик та допит експертів Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , якими проведено висновок комплексної експертизи №КСЕ-19/121-21/25020 від 25.11.2021 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001649 від 26.10.2021 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 286, ч. 1 ст.383 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений та оголошений 29.11.2024.

Суддя ОСОБА_1