печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2024 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання Заступника начальника першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення першого управління Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу в вигляді цілодобового домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0001218 від 25.07.2023, -

ВСТАНОВИВ:

28.10.2024 у провадження слідчого судді надійшло клопотання Заступника начальника першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення першого управління Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу в вигляді цілодобового домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0001218 від 25.07.2023.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001218 від 25.07.2023 за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 у вчиненні ними кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 368 КК України, ОСОБА_12 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Так, строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закінчується 30.10.2024, проте внаслідок виняткової складності даного кримінального провадження та великим обсягом процесуальних, слідчих (розшукових) дій, які необхідно ще провести, завершити досудове розслідування у вказаний строк неможливо.

Зокрема, у провадженні необхідно:у кримінальному провадженні, а також згідно чинного законодавства долучити документи, які слугували підставою для проведення вказаних негласних слідчих (розшукових) дій. Детально проаналізувати отриману інформацію по з`єднаннях абонентських номерів та протоколах, складених за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій;долучити до матеріалів кримінального провадження висновки судових експертиз звуко- та відеозапису; провести тимчасовий доступ до інформації, яка знаходиться у банківських установах;зібрати в повному обсязі характеризуючі матеріали на підозрюваних у кримінальному провадженні (довідки від псих-, нарко- лікарів, інформацію щодо реєстрації рухомого та нерухомого майна, вироки щодо судимостей, довідки про склад сімей, свідоцтва про народження дітей, шлюбів, довідки щодо доходів, тощо);на підставі отриманих за результатами проведення вказаних слідчих та процесуальних дій доказів, вирішити питання про необхідність проведення інших слідчих (розшукових) дій з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, виявлення тих обставин, які викривають так і тих, що виправдовують підозрюваних, пом`якшують чи обтяжують покарання;встановити всіх осіб, причетних до вчинення вказаних кримінальних правопорушень та вручити їм повідомлення про підозру;на основі зібраних доказів підготувати та прийняти кінцеве процесуальне рішення у кримінальному провадженні (повідомлення про зміну/нову підозру); за необхідності провести інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії для встановлення всіх обставин вчинених кримінальних правопорушень.

Крім того, після проведення вказаних слідчих та процесуальних дій необхідно виконати вимоги ст. ст. 290, 291 КПК України, з наданням достатнього часу стороні захисту для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, що враховуючи значний обсяг матеріалів кримінального провадження, а також наявність підозрюваних та їх захисників, займе тривалий період часу.

Метою продовження запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5 відповідно до вимог ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків та забезпечення дієвості кримінального провадження.

Обґрунтованість повідомленої підозри, перевірена у тому числі в ході застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На даний час ризики, які існували на момент застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 не зменшились та продовжують існувати.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України є тяжким, наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана з високим рівнем ймовірності може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, обґрунтовується тим, що підозрюваний розуміючи, що він вчинив тяжкий злочин, відчуваючи страх та невідворотність майбутнього покарання за вчинені кримінальні правопорушення, за які законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, останній, може змінити місце свого проживання, у тому числі шляхом виїзду за кордон, або на тимчасово непідконтрольну територію України.

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, обґрунтовується тим, що на даний час у вказаному кримінальному провадженні не встановлені всі обставини, які підлягають доказуванню, зокрема не встановлено всіх учасників вчинення правопорушення, інших можливих епізодів вчинення аналогічних злочинів, місця перебування інших речей, предметів та документів, які можуть бути визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому для уникнення покарання за скоєння тяжкого злочину підозрюваний, може самостійно, або за допомогою інших невстановлених на даний час учасників знищити, сховати або спотворити речі і документи, які можуть мати значення речових доказів у кримінальному провадженні та які на даний час не відшукані органом досудового розслідування.

3) незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, зокрема, на даний час у кримінальному провадженні не допитано усіх свідків, яким відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження та не встановлено усіх осіб причетних до вчинення вказаного злочину, а тому підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі може незаконно впливати на зазначених осіб.

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , з метою перешкодити проведенню слідчих і процесуальних дій, може зловживати процесуальними правами, що може виразитись у невчасній явці для проведення слідчих дій у справі або неявці під приводом територіальної віддаленості від органу досудового розслідування. Також підозрюваний може затягувати з отриманням та ознайомленням з процесуальними документами, вручення чи надання для ознайомлення яких є обов`язковим під час проведення досудового розслідування;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обґрунтовується тим, що з врахуванням обставин вчиненого злочину є підстави вважати, що неправомірні дії ОСОБА_5 носять непоодинокий характер. Зокрема, характер та спосіб вчинених дій, тяжкість вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення, дають підстави вважати, що перебуваючи на волі ОСОБА_5 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Таким чином, у даному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу, який переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного, так як наявні у матеріалах справи дані підтверджують наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що у разі застосування запобіжного заходу, не пов`язаного із цілодобовим домашнім арештом, такий не забезпечить належного виконання ОСОБА_5 його процесуальних обов`язків.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з викладених в ньому підстав, просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання та зазначили, що ризики нічим не підтверджуються, підозра є необґрунтованою, процесуальна поведінка підозрюваного є належною, останній має міцні соціальні зв`язки.

Окрім цього, просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, позицію підозрюваного та його захисника щодо клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Так, судовим розглядом встановлено, що 05.06.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 10.06.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 05.08.2024.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31.07.2024 підозрюваному ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, строком до 04.09.2024.

Цією ж ухвалою від 31.07.2024 продовжено строк дії обов`язків відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначених ч. 5 ст. 194 КПК України до 04.09.2024.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.08.2024 підозрюваному ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, строком до 30.10.2024.

Цією ж ухвалою від 30.08.2024 продовжено строк дії обов`язків відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначених ч. 5 ст. 194 КПК України до 30.10.2024.

Постановою заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001218 від 25.07.2023 продовжено до трьох місяців, тобто до 05.09.2024.

Ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 29.08.2024 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001218 від 25.07.2023 продовжено до семи місяців, тобто до 05.01.2025.

Наявність підозри у вчиненні підозрюваним інкримінованих йому кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 368 КК України повністю підтверджується зібраними у даному кримінальному провадженні наступними доказами, зокрема:протоколами допитів ОСОБА_13 від 26.09.2023, 12.02.2024 у ході якого остання розповіла про обставини вчиненого злочину;протоколом огляду та вручення грошових коштів від 25.12.2023 у ході якого ОСОБА_13 вручено 4000 гривень; протоколом за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій - аудіо-, відеоконтроль особи стосовно ОСОБА_13 №17/4/2-8450 від 27.12.2023;протоколом про результати контролю за вчиненням злочину у формі проведення спеціального слідчого експерименту №17/4/2-8458 від 27.12.2023;протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_13 від 12.02.2024; протоколом огляду і вручення грошових коштів №17/4/2-1040 від 06.04.2024; протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - спостереження за місцем №17/4/2-819 від 09.04.2024;протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відеоконтроль особи стосовно ОСОБА_11 №17/4/2-816 від 09.04.2024;протоколом про результати контролю за вчиненням злочину у формі проведення спеціального слідчого експерименту №17/4/2-813 від 06.04.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 12.04.2024 у ході якого остання розповіла про обставини вчиненого злочину; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_14 від 12.04.2024;протоколом огляду інформації АТ «Приват Банк» про рух коштів на банківських картках від 19.04.2024; протоколом огляду інформації АТ «Універсал Банк» про рух коштів на банківських картках від 19.04.2024; протоколом огляду телеграм спільноти «Черги на кордоні PL-UA» та ПП «Шегині-Медика».Medyka-Shehyni» від 08.04.2024;інформацією щодо перетину державного кордону України транспортними засобами від 02.05.2024; протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відеоконтроль особи стосовно ОСОБА_5 №17/4/2-8441 від 13.12.2023;протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відеоконтроль особи стосовно ОСОБА_5 №17/4/2-393 від 13.02.2024; протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж стосовно ОСОБА_8 №17/4/2-512 від 13.02.2024; протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж стосовно ОСОБА_9 №17/4/2-521 від 13.02.2024; протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж стосовно ОСОБА_11 №17/4/2-522 від 15.02.2023; протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж стосовно ОСОБА_8 №17/4/2-8442 від 16.10.2023;протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж стосовно ОСОБА_11 №17/4/2-8455 від 27.12.2023;протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації електронних комунікаційних мереж стосовно ОСОБА_11 №17/4/2-8460 від 13.12.2023;протоколом огляду інформації про з`єднання абонентських номерів підозрюваних осіб від 24.09.2024;протоколом огляду мобільних терміналів, вилучених під час обшуків у підозрюваних осіб від 24.09.2024; іншими матеріалами кримінального провадження та речовими доказами у своїй сукупності.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вказаною статтею передбачено, також, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Так, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Прокурором в судовому засіданні було зазначено про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які зазначені вище проте, фактично ці ризики, за переконанням слідчого судді, мають мінімізований ступінь їх здійснення, а прокурор в судовому засіданні та в клопотанні не довів обставин, які свідчать про недостатність застосування щодо підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, ніж цілодобовий домашній арешт, для запобігання вказаним ризикам.

Варто вказати, що згідно правової позиції ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і цілодобовий домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції.

Отже, застосування суворого запобіжного заходу повинно оцінюватись не лише у світлі тяжкості покарання, але й виходячи з усіх інших обставин, які можуть або підтвердити наявність такої небезпеки, або звести її до такого мінімуму, аби попереднє ув`язнення не виявилось невиправданим.

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, загрозу призначення суворого покарання за нього, характер вчинених злочинних дій, у яких підозрюється ОСОБА_5 , певні ризики які зазначені у клопотанні та одночасно вивчивши дані які характеризують особу підозрюваного, сімейний стан та його стан здоров`я, слідчий суддя приходить до висновку, за доцільне продовжити застосований запобіжний захід до підозрюваного, передбачений ст. 181 КПК України, проте в період доби з 22:00 год. по 07:00 год.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя вважає, що на даній стадії досудового розслідування, застосування до підозрюваного цілодобового домашнього арешту не викликано об`єктивною необхідністю, а тому запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний час доби, , здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, таких як: не відлучатись із населеного пункту, де він проживає ( АДРЕСА_1 ), без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання, утримуватися від спілкування зі свідками ОСОБА_14 , ОСОБА_13 та підозрюваними у даному кримінальному провадженні, з приводу обставин кримінального провадження, здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, крім паспорту громадянина України, носити електронний засіб контролю.

Відтак, слідчий суддя ввважає, що одночасно буде забезпечено виконання цілей кримінального провадження та дотримано права особи підозрюваного.

Разом з цим, частиною шостою статті 181 КПК України передбачено, сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Таким чином, слідчий суддя прийшов до висновку про продовження строку дії запобіжного заходу в межах шестимісячного строку тримання особи під домашнім арештом, а саме до 10.12.2024.

Відтак, клопотання підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 49 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 199, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Продовжити строк тримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під домашнім арештом із забороною залишати місце проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , з 22:00 год. по 06:00 год. наступної доби, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту, у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0001218 від 25.07.2023, а саме: до 10.12.2024 включно.

Продовжити дію обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком до 10.12.2024, а саме:

- не відлучатись із населеного пункту, де він проживає ( АДРЕСА_1 ), без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками ОСОБА_14 , ОСОБА_13 та підозрюваними у даному кримінальному провадженні, з приводу обставин кримінального провадження;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, крім паспорту громадянина України.

- носити електронний засіб контролю.

В іншій частині вимог - відмовити.

Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_5 ,, до виконання органу Національної поліції за його місцем проживання.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1