УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.11.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000824 від 21.06.2024 відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, українця, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого 07.10.2021 року Приморським районним судом м. Одеси за ч. 2 ст. 302, ч. 3 ст. 303 КК України до позбавлення волі строком на 5 років, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання із іспитовим строком на 3 роки,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання.

СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000824 від 21.06.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на початку 2024 року, у ОСОБА_4 , виник умисел на збут особливо небезпечних психотропних речовин.

Так, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, але не пізніше 23.09.2024, реалізуючи злочинний умисел, ОСОБА_4 , діючи умисно, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, незаконно придбав особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, у невстановлених розмірах, засоби для фасування та зважування психотропних речовин, які почав незаконно зберігати за місцем свого мешкання, з метою подальшого збуту, до моменту їх вилучення 30.10.2024 працівниками поліції під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 .

Встановлено, що ОСОБА_4 , маючи умисел на незаконне збагачення, діючи таємно, з метою здійснення протиправної діяльності, вирішив збувати особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, на території м. Одеси, під час особистих зустрічей, шляхом передачі з рук в руки.

У подальшому, 23.09.2024 близько у період часу з 13 години 43 хвилини по 13 годину 44 хвилини, ОСОБА_4 , знаходячись біля будинку АДРЕСА_3 умисно, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з метою особистого збагачення, здійснив збут громадянину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (оперативному закупному) особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено PVP, кількісним вмістом 3,872г., що є великими розмірами, та яка містилась у 1 полімерному пакеті із застібкою типу «zip-lock» та додатково поміщена до картонної пачки від сигарет марки «MARVEL RED RESERVE», за що отримав грошову винагороду у розмірі 3000 гривень.

Крім того, 30.10.2024 ОСОБА_4 , діючи повторно та з прямим умислом, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, приблизно о 13 годині 20 хвилин, знаходячись у дворі знаходячись біля будинку АДРЕСА_3 з метою особистого збагачення, здійснив збут громадянину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (оперативному закупному) особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено PVP, яка містилась у 1 полімерному пакеті із застібкою типу «zip-lock» та додатково поміщена до картонної пачки від сигарет марки «Capitan Black», за що отримав грошову винагороду у розмірі 1500 гривень.

У подальшому, 30.10.2024 у проміжок часу з 16 години 39 хвилин по 18 годину 18 хвилин, під час проведення обшуку за місцем мешкання

ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 , працівниками поліції виявлено та вилучено два полімерних пакети із застібкою типу «zip-lock» із порошкоподібною речовиною білого кольору, полімерний пакет із кристалічною речовиною світло-коричневого кольору, полімерний пакет із застібкою типу «zip-lock» із 33 полімерними пакетами із застібкою типу «zip-lock» із таблетками фіолетового кольору, прямокутної форми, із відтиском фірми «LV», полімерний пакет із застібкою типу «zip-lock» із 18 полімерними пакетами із застібкою типу «zip-lock» із таблетками помаранчевого кольору, трикутної форми, із відтиском фірми «TESLA», вакумований пакет із 5 згортками ізолюючої стрічки синього кольору, всередині яких знаходяться по 1 таблетці блакитного кольору, трикутної форми із відтиском у вигляді черепа, 3 полімерних пакети із кристалічними речовинами білого кольору, один полімерний пакет із кристалічною речовиною рожевого кольору, 5 (п`ять) згортків ізолюючої стрічки червоного кольору, у яких знаходиться по 1 полімерному пакету із застібкою типу «zip-lock» із кристалічною речовиною білого кольору, 1 полімерний пакет із двома полімерними пакетами із кристалічними речовинами світло-жовтого кольору, 7 згортків ізолюючої стрічки чорного кольору, всередині яких знаходиться по 1 полімерному пакету із застібкою типу «zip-lock» із кристалічною речовиною, 7 полімерних пакетів із порошкоподібними речовинами та 1 полімерний пакет із таблетками рожевого кольору у вигляді прямокутників із відтиском потягу, два полімерних пакети із порошкоподібною речовиною білого кольору, 2 полімерних пакети із порошкоподібною речовиною білого кольору та 1 полімерний пакет із порошкоподібною речовиною рожевого кольору, 2 полімерних пакети із порошкоподібною речовиною жовтого та рожевого кольору (у замороженому стані), електронні ваги, полімерні пакети, пластикова та скляна ємності із залишками порошкоподібної речовини, вакуматор, які ОСОБА_4 використовував для зважування та фасування психотропних речовин.

30.10.2024 ОСОБА_4 органом досудового розслідування затримано в порядку ст. 208 КПК України та 31.10.2024 останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, за кваліфікуючими ознаками: незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут особливо небезпечної психотропної речовини у великих розмірах, вчинене повторно.

Вважаючи, що в рамках даного кримінального провадження ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, в цілях запобігання настання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, про які стороною обвинувачення зазначається в рамках даного клопотання, слідчий за погодженням з прокурором звертаються до слідчого судді з таким клопотанням про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

2.Позиції учасників судового засідання.

Прокурор вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі та просив задовольнити.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання сторони обвинувачення, посилаючись на необґрунтованість ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім того, адвокат ОСОБА_5 просив звернути увагу на міцність соціальних зв`язків підзахисного, який має постійне місце проживання та реєстрації, цивільну дружину, а також матір похилого віку. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, а уразі задоволення клопотання слідчого зменшити розмір застосувати максимальний розмір застави, передбачений для кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, що становить 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Підозрюваний підтримав думку захисника.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4. Висновки слідчого судді.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

31.20.2024 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень стороною обвинувачення підтверджується наступними матеріалами кримінального провадження: протоколом огляду грошових коштів, які будуть використані під час проведення оперативної закупки від 23.09.2023, протоколами огляду закупника та грошових коштів від 23.09.2023, протоколом отримання добровільно наданого предмету від 23.09.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_7 , висновком експерта від 08.10.2024 №СЕ-19/116-24/19796-НЗПРАП, постановою про визнання предмета речовим доказом від 09.10.2024, протоколами огляду закупника та грошових коштів від 30.10.2024, протоколом отримання добровільно наданого предмету від 30.10.2024, протоколами допитів свідків, протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_7 , постановами про визнання предметів речовими доказами від 30.10.2024, протоколом обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинені кримінального правопорушення, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , протоколом огляду предмету від 30.07.2024.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя враховує те, що діючий Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» («Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, §219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).

Долучені матеріали кримінального провадження, на даній стадії досудового розслідування є достатніми для висновку щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_4 , при цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

4.2. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Як вище було зазначено, на переконання слідчого судді, в рамках даного кримінального провадження існує обґрунтована підозра за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Слідчий суддя вважає, що заявлений стороною обвинувачення ризик переховування ОСОБА_4 у тому числі обумовлюється можливістю притягнення його до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для підозрюваного наслідками і суворістю передбаченого покарання, оскільки кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 307 України, у вчиненні яких наразі обґрунтовано підозрюється останній, є тяжкими злочинами, санкція яких, передбачає покарання у виді позбавлення волі.

При цьому, аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).

Розглядаючи ризик переховування підозрюваного в контексті практики Європейського суду з прав людини, слід звернути увагу на наступне: ОСОБА_4 підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту, а також незаконному збуті особливо небезпечної психотропної речовини у великих розмірах, вчинене повторно. На систематичність даної діяльності вказує, що в ході обшуку, проведеного за місцем проживання ОСОБА_4 , було вилучено значну кількість речовини, яка походить на психотропну речовину, електронні ваги, полімерні пакети, пластикову та скляну ємності із залишками порошкоподібної речовини та вакуматор. Обставини ймовірного вчинення інкримінованих ОСОБА_4 кримінальних правопорушень та характер такого кримінального правопорушення підтверджують регулярність та перманентність здійснюваної неправомірної поведінки підозрюваним, до того ж вказана діяльність є такою, що ймовірно приносить незаконний дохід підозрюваному.

Все вищевказане в сукупності, на думку слідчого судді, обґрунтовує ризик переховування.

Крім того, досудове розслідування означеного кримінального провадження передбачає проведення значного обсягу слідчих дій, пов`язаних з встановленням місцезнаходження та вилучення відповідних речей та документів, які на даний час ще невиявлені та не вилучені, а тому є вірогідність того, що підозрюваний має можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, що підтверджує наявність в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, оскільки на теперішній час в рамках даного кримінального провадження обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри в тому числі ґрунтується на показаннях свідків, які безпосередньо не допитувалися судом, в зв`язку з чим, такими показаннями у випадку направлення обвинувального акту до суду, суд не зможе обґрунтовувати свої процесуальні рішення, з огляду на те, що анкетні дані свідків відомі підозрюваному, оскільки додатки до даного клопотання вручені стороні захисту, слідчий суддя також приходить до переконання про продовження існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого незаконного впливу з боку підозрюваного на свідків в рамках кримінального провадження.

Посилаючись на те, що підозрюваний ОСОБА_4 не має постійного місця роботи, а збут психотропних речовин, вірогідно, є єдиним джерелом доходу останнього. Крім того, в судовому засіданні було встановлено, що підозрюваний є раніше судимою особою. Відтак, на думку слідчого судді, такі обставини засвідчують наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється.

Водночас, слідчий суддя зауважує, що обґрунтування прокурора у судовому засіданні та слідчого у письмовому клопотанні щодо існування в рамках означеного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, є неспроможними, формальними та такими, що нівелюють саму мету застосування запобіжного заходу, якою у тому числі є необхідність виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

4.3. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно ОСОБА_4 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

При застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею також враховано вік підозрюваного, міцність його соціальних та сімейних зв`язків, а також інші обставини, які характеризують його особу та спосіб життя.

Характеризуючі дані підозрюваного ОСОБА_4 не переважають можливих ризиків його неправомірної поведінки.

Таким чином, доводи захисника щодо можливості застосування відносно ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, а також наявних в рамках означеного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо лише шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

4.4. Відомості, які враховуються слідчим суддею при визначенні підозрюваному розміру застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Разом з цим, відповідно до абзацу другого ч. 5 ст. 188 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину (до даної категорії належить підозрюваний), складає від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Проте, вказаний розмір застави не здатний забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків. Встановлені в судовому засіданні обставини як ймовірного вчинення кримінального правопорушення, так і особи підозрюваного, вказують на виключний випадок.

Так, імовірне вчинення ОСОБА_4 злочинів з корисливих мотивів, пов`язаних з збутом психотропних речовин, саме під час дії режиму воєнного стану в державі, за обставин, як вони викладені у повідомленні про підозру, слідчий суддя вважає виключним випадком, що свідчить про те, що визначений ст. 182 КПК України максимальний розмір застави щодо особи, підозрюваного у вчиненні тяжкого злочину не буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Вирішуючи дане питання, слідчий суддя звертає увагу на мотив та спосіб вчинення кримінального правопорушення, яке має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Слідчий суддя при визначенні розміру застави, приймає до уваги не лише на обсяг повідомленої підозри, а й на кількість вилученого речовини, яка ймовірно є психотропною, спосіб можливого вчинення кримінальних правопорушень, які мають підвищену суспільну небезпечність, що порушує встановлений законодавством порядок обігу наркотичних засобів, внаслідок якого задовольняється незаконний попит на наркотики.

Крім того, слідчий суддя враховує позицію Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою (рішення «Гафа проти Мальти»).

Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

Між тим, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Враховуючи викладене, слідчим суддею враховано і обставини вчинення кримінального правопорушення, майновий стан, характер злочину, який посягає проти здоров`я населення, а саме у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, спосіб вчинення, а тому на підставі викладеного слідчий суддя погоджується із доводами сторони обвинувачення та приходить до висновку, що застава має бути визначена у розмірі 160 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 484 480 гривень, оскільки визначення застави саме в такому розмірі буде пропорційно помірною для підозрюваного та може гарантувати належну процесуальну поведінку останнього та виконання ним покладених на нього обов`язків

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000824 від 21.06.2024 відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 27.12.2024, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 160 (сто шістдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 484 480 (чотириста вісімдесят чотири тисячі чотириста вісімдесят) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок НОМЕР_1 , код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком до 27.12.2024, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. прибувати до слідчого, прокурора та/або суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

5. здати на зберігання до ГУ ДМС в Одеській області (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1