УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.08.2024 м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі, обов`язки якого виконує помічник судді ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження № 00002347 від 8 серпня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зі слів громадянин РФ, уродженця м. Лангепас, Тюменська область, Російська Федерація, неодружений, безробітний, без місця реєстрації та постійного місця проживання, зі слів раніше судимий та звільнений у зв`язку із призначенням іспитового строку,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 в кримінальному провадженні №00002347 від 08.08.2024, яке відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України.

Підозрюваний доставлений в залу суду під вартою.

Документом, що підтверджує надання підозрюваному та його захиснику копії клопотання та матеріалів, які його обґрунтовують, є розписки, що міститься в матеріалах справи.(а.с.68-69)

Подане клопотання обґрунтовується тим, що 08.08.2024 року інспектор Управління патрульної поліції м. Києва Департаменту патрульної поліції старший лейтенант поліції ОСОБА_7 та заступник командира роти Управління патрульної поліції м. Києва Департаменту патрульної поліції старший лейтенант поліції ОСОБА_8 заступили на чергування у складі екіпажу «Рубін 952» для здійснення охорони громадського порядку Солом`янського району міста Києва.

Так, 08.08.2024 року, під час здійснення патрулювання Солом`янського району м. Києва, ОСОБА_8 , ОСОБА_7 будучи у форменому одязі працівників поліції, відповідно до ч. 1 статті 30 Закону України «Про Національну поліцію», згідно якої поліція для виконання покладених на неї завдань вживає заходів реагування на правопорушення, визначені Кодексом України про адміністративні правопорушення та Кримінальним процесуальним кодексом України, на підставі та в порядку, визначених законом, отримали виклик з метою припинення протиправної поведінки невідомого чоловіка за адресою: АДРЕСА_1 .

Прибувши на місце виклику працівники поліції виявили вогнище та поряд особу чоловічої статі, анкетні дані якої у подальшому встановлені як ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який самостійно розпалив багаття.

При спілкуванні ОСОБА_5 який перебував у стані алкогольного сп`яніння, поводив себе зухвало, нецензурно висловлювався на адресу працівників поліції, ображав їх честь та гідність. На вимогу працівників поліції припинити протиправні дії ОСОБА_5 не реагував та продовжував створювати конфлікту ситуацію, а також намагався покинути місце події та втікти від працівників патрульної поліції.

Далі приблизно о 20:36 год. один із працівників патрульної поліції попросив у ОСОБА_5 на підставі ст.32 "Закону про Національну Поліцію України" надати документи що посвідчують особу, після чого ОСОБА_5 дістав із кишені предмет, ззовні схожий на канцелярський ніж та почав ним замахуватись на працівників патрульної поліції.

Працівниками патрульної поліції прийняте рішення застосувати відносно громадянина ОСОБА_5 спецзасіб, згідно ст.45 "Закону про Національну Поліцію України", а саме гумовий кийок. В свою чергу ОСОБА_5 , побачивши спец засіб у патрульного поліцейського, почав бігти на працівників патрульної поліції розмахуючи предметом ззовні схожим на канцелярський ніж, в результаті чого працівник патрульної поліції ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , оступився та впав на асфальтове покриття в цей час ОСОБА_5 накинувся зверху на ОСОБА_7 , та почав хаотично махати предметом ззовні схожим на канцелярський ніж, в результаті чого ОСОБА_7 згідно довідки №3052 з Київської міської клінічної лікарні №6 отримав садини 3-5 пальців лівої кисті та садину ліктьового суглобу. Після чого ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 намагався відтягнути ОСОБА_5 від свого напарника, в результаті чого ОСОБА_5 накинувся і завдав удар предметом ззовні схожим на канцелярський ніж ОСОБА_8 , в результаті чого, згідно довідки №3051 від Київської міської клінічної лікарні №6 ОСОБА_8 отримав різану рану лівого ліктьового суглобу.

Таким, чином, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України - умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

09.08.2024 о 00:39 годині (фактичний час затримання 08.08.2024 о 20:40) за адресою: АДРЕСА_2 в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 43-46).

09.08.2024 ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення,передбаченого ч.2 ст.345 КК України. (а.с. 50-53).

У прохальній частині клопотання слідчим зазначено про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб,без визначення розміру застави, оскільки злочин вчинено із застосуванням фізичного насильства.

Під час судового розгляду прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечував, вказавши на необгрунтованість підозри та відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Крім того, вважає, що посилання прокурора на відомості які взяті з бази "Армор", стосовно притягнення його підзахисного до кримінальної відповідальності раніше, є не доречними. Оскільки не можливо встановити точну суму завданих збитків, а відтак, у зв`язку із підписанням та набранням чинності Закону України про декриміналізацію дрібних крадіжок вартістю до 3028 грн., не можливо з певністю стверджувати про притягнення ОСОБА_9 до відповідальності. Просив застосувати до його підзахисного запобіжного заходу у вигляді особоистого зобов`язання з носінням засобу електроного контролю.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника. Додатково повідомив, що перебував на підпитку та захищався від працівників поліції канцелярським ножем.

Вислухавши пояснення учасників судового розгляду клопотання, дослідивши матеріали клопотання та надані в судовому засіданні документи, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішення питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею оцінено долучені до матеріалів клопотання докази з точки зору належності, допустимості та достовірності, а їх сукупність у своєму взаємозв`язку з точки зору достатності для прийняття рішення.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Солом`янського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 00002347 від 8 серпня 2024року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345КК України, в якому 09.08.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України (витяг з ЄРДР а.с. 6, протокол затримання ОСОБА_5 від 09.08.2024 а.с. 43-46, повідомлення про підозру від 09.08.2024 року а.с. 50-53).

Отже, ОСОБА_5 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, а саме умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, яке за класифікацією кримінальних правопорушень відносить до категорії нетяжких злочинів.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, слідчий суддя приходить для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Зокрема, обгрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, а саме: протоколом огляду від 08.08.2024 (а.с. 9-14), рапортом №33812 від 08.08.2024 (а.с.15), результатом проходження підозрюваним алкотесту "Драгер" №1181, результат якого склав 1,34%(проміле)(а.с.16), протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 08.08.2024 (а.с.17-19), протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 09.08.2024 (а.с. 20-22), протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 09.08.2024 (а.с.43-47), протоколом допиту підозрюваного від 09.08.2024 (а.с. 48-49), повідомленням про підозру від 09.08.2024 (а.с. 50-53), протоколом перегляду відеозапису від 09.08.2024 (а.с.59-67) та іншими матеріалами клопотання в їх сукупності.

В той же час, слідчий суддя не оцінює надані докази з точки зору допустимості, належності та достатності в своєму взаємозв`язку для доведення наявності в діях підрзрюваного складу злочину, оскільки досудове розслідування кримінального провадження ще триває, проводяться слідчі та процесуальні дії, направлені на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Під час судового розгляду клопотання встановлено існування ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, оскільки з моменту повідомлення ОСОБА_5 про підозру пройшов незначний проміжок часу, він підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді обмеження або позбавлення волі на строк до 5 років, тому з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення правопорушення, може переховуватися від слідства та суду. Крім того, ОСОБА_5 без постійного місця проживання, перебуває на обліку, як особа, яка на має постійного місця проживання (а.с. 55).

Перевіряючи наявність ризику незаконного впливу на свідків та потерпілих, слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками та потерпілими у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

Отже, на переконання слідчого судді, ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків/потерпілих та дослідження їх судом, а тому вважажє ризик доведеним.

Крім цього, актуальним є ризик намагання перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, шляхом приховання або знищення доказів.

Також слідчим суддею, встановлено, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки, підозрюваний без місця реєстрації та постійного місця проживання, на час вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення перебував в стані алкогольного сп`яніння, відносно останнього раніше обирався запобіжний захід в кримінальному провадженні, де йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, що дає підстави слідчому судді та стороннюму спостерігачу вважати, що він може вчиняти інші кримінальні правопорушення насильницького характеру.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

У справі «Амбрушкевич проти Польщі» (Ambruszkiewicz v. Poland N 7/03 від 04.05.2006) Європейський суд з прав людини наголошує, що не викликає протиріч те, що в деяких особливих випадках позбавлення свободи може бути єдиним засобом, який дозволяє гарантувати явку обвинуваченого до суду, зокрема, з урахуванням його особистості та характеру злочину, а також тяжкості ймовірного покарання. Крім того, Європейський суд з прав людини вважає за необхідне, щоб підстави, наведені владою на обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді позбавлення свободи, були доповнені конкретними фактами стосовно підозрюваного, а мотиви за обставинами справи могли вбачатися переконливими та відповідними.

Відповідно до положень п. 3 ч 2 ст. 183КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не можу бути застосовано, окірм як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, -виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу , буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалалсь від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або ій повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини та враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 , який раніше не судимий, однак якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (інших відомостей, в тому числі про наявність вироку чи ухвали суду, слідчому судді не надано) , неодружений, без постійного місця проживання та реєстрації, на момент розгляду даного клопотання непрацевлаштований, характер та обставини інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання ОСОБА_5 винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, яке відноситься до нетяжкого злочину, тому з урахуванням наявних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, підозри у вчиненні іншого злочину, слідчий суддя приходить до висновку, що до підозрюваного ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який забезпечить його належну процесуальну поведінку та зможе запобігти ризикам, інсування яких в повній мірі доведено в судовому засіданні.

За таких обставин, слідчий суддя вважає необхідним застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя, враховуючи відсутність на момент розгляду даного клопотання висновку судово-медичної експертизи, вважає за можливе визначити розмір застави.

З огляду на викладене, слідчий суддя при визначенні розміру застави, бере до уваги характер та обставини кримінального правопорушення, його класифікацію, особу підозрюваного, його матеріальний стан, та вважає необхідним відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України визначити заставу в розмірі десяти розмірів прожиткового мінімуму для працезданих осіб, що з урахуванням положень "ЗУ Про Державний бюджет України на 2024 рік" в перерахунку становить 10х3028 грн.00 коп.- 30280 грн. (тридцять тисяч двісті вісімдесят) 00 коп.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 184, 192-194, 196, 197, 202, 206, 207, 208, 209, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження № 00002347 від 8 серпня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжній захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з дня його фактичного затримання, тобто з 08 серпня 2024 року з 20 год 40 хв.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закінчується о 20 год. 40 хв. 06 жовтня 2024 року.

Визначити розмір застави у розмірі 10 (десяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 30280 (тридцять тисяч двісті вісімдесят) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: Банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059; Рахунок отримувача: UA1012089; призначення платежу: «застава за … (П.І.Б.), … (дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….», та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування із потерпілами та свідками з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити до 10.10.2024 року, включно.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва.

З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора в кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1