Справа № 203/6097/24
Провадження № 1-кс/0203/3700/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2024 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання старшого слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого в м. Полтаві, ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, громадянина України, раніше не судимого, неодруженого, малолітніх, неповнолітніх дітей на утриманні не маючого, військовослужбовця військової служби за призивом під час мобілізації на особливий період, в посаді навідника 2 мотопіхотного відділення 2 мотопіхотного взводу 4 мотопіхотної роти 2 мотопіхотного батальйону ВЧ НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат», зареєстрованого та проживаючого за адерсою: АДРЕСА_1

заявленого у кримінальному провадженні № 0000152, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 408 КК України,

ВСТАНОВИВ:

26 жовтня 2024 року старший слідчий Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого в м. Полтаві, ОСОБА_6 звернувся до Кіровського районного суду з клопотанням, погодженим з прокурором, про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави.

В обґрунтування клопотання слідчим було зазначено, що ОСОБА_4 підозрюється в тому, що 19.02.2024 він, будучи військовослужбовцем військової служби за призивом під час мобілізації на особливий період військової частини НОМЕР_1 , перебуваючи на посаді навідника 2 мотопіхотного відділення 2 мотопіхотного взводу 4 мотопіхотної роти 2 мотопіхотного батальйону ВЧ НОМЕР_1 , не з`явився з лікувального закладу до військової частини НОМЕР_1 , проводив час на власний розсуд, не пов`язуючи його з виконанням обов`язків військової служби, ввірених йому за посадою, про своє місцезнаходження до органів військового чи цивільного управління не заявляв, незаконно був відсутній на військовій службі до 25.10.2024, коли був затриманий слідчим ТУ ДБР у м. Полтаві.

Необхідність застосування до підозрюваного саме такого виду запобіжного заходу слідчий мотивував наявністю ризиків його переховування від органу досудового розслідування або суду; знищення або спотворення будь-яких речей чи документів, які мають істотне значення, для встановлення обставин кримінального правопорушення; а також впливу на свідків у кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі.

Підозрюваний у судовому засіданні свою думку щодо заявленого клопотання не висловив.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні просив застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що за вказаними вище обставинами 26.03.2024 відкрите кримінальне провадження №0000152, а 25.10.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 408 Кримінального кодексу України.

Відповідно до статей 131, 132, 176, частини 2 статті 177, частини 1 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) запобіжний захід, різновидом якого є тримання під вартою, застосовується під час досудового розслідування до особи на підставі ухвали слідчого судді за клопотанням слідчого, погодженого з прокурором, за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні такою особою кримінального правопорушення, а також за наявності хоча б одного з ризиків вчинення особою дій, передбачених частиною 1 статті 177 КПК.

Згідно з частиною 1 статті 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

За правилами, встановленими частиною 1 статті 183 КПК, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього кодексу.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак, те, що можна вважати обґрунтованим, залежить від обставин.

У справі Феррарі-Браво проти Італії Європейський суд з прав людини зазначив, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому і має тримання під вартою.

У справі Мюррей проти Сполученого Королівства суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

З огляду на приписи приведених вище норм, а також практику Європейського суду з прав людини, беручи до уваги обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 особливо тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі до десяти років, наявність ризиків вчинення підозрюваним дій, передбачених частиною 1 статті 177 КПК (можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків у кримінальному провадженні), а також ураховуючи обставини, визначені статтею 178 КПК (відсутність хронічних захворювань, які б перешкоджали триманню під вартою), суд доходить висновку про те, що необхідним і достатнім для досягнення дієвості кримінального провадження, забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків є застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України.

Разом з тим, відповідно до абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, передбаченого ст. 408 Кримінального кодексу України.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги обставини діючого наразі в Україні воєнного стану, фактичні обставини вчинення інкримінованого військового злочину, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 , його вік та стан здоров`я, відношення до скоєного, ризики продовження чи повторення протиправної поведінки, слідчий суддя під час постановлення цієї ухвали не вбачає підстав для визначення розміру застави підозрюваному для забезпечення виконання обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись статтями 176, 182, 183, 193, 194, 196, 369 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого в м. Полтаві, ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заявленого у кримінальному провадженні № 0000152, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 408 КК України задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 у Збройних Силах України ( АДРЕСА_2 ) строком на 60 (шістдесят) днів, в межах строку досудового розслідування, тобто до 23.12.2024 включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Виконання та контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Строк дії ухвали визначити до 23.12.2024 року включно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали слідчого судді складено та проголошено 28.10.2024 року о 17 годині 00 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1