Справа № 676/4691/22
Номер провадження № 1-кп/676/56/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 року м. Кам'янець-Подільський

Кам`янець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження по обвинуваченню

ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 189, частиною 2 статті 289 КК України,

ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 189 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 189, частиною 2 статті 289 КК України та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 189 КК України.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 підтримав раніше подане клопотання про призначення судово-психофізіологічної експертизи з використанням поліграфа з метою встановити, чи мав обвинувачений ОСОБА_7 умисел на вимагання та отримання грошових коштів злочинним шляхом від ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , чи примушував ОСОБА_7 ОСОБА_9 та ОСОБА_10 до виконання цивільно-правових обов`язків та чи мав ОСОБА_7 умисел на незаконне заволодіння автомобілем, а також чи розумів кожен з потерпілих, що ОСОБА_7 у взаємовідносинах з ними з приводу грошових коштів діяв у зв`язку з боргом ОСОБА_9 на користь ОСОБА_11 .

Обвинувачений ОСОБА_7 та захисник ОСОБА_5 доповнень до клопотання не заявили.

Обвинувачений ОСОБА_8 , його захисник адвокат ОСОБА_4 при вирішенні вказаного питання покладалися на розсуд суду.

Потерпілі ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , представник потерпілого адвокат ОСОБА_12 в судове засідання не з`явились, будь-яких заяв, клопотань, суду не надали, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти призначення вказаної експертизи, вважав, що питання, запропоновані захисником матимуть наслідком встановлення експертом юридичних категорій, що прямо заборонено чинним законодавством.

Заслухавши позицію учасників справи, суд вважає, що клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Статтею 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стаття 22 КПК України передбачає, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам (частина 1 статті 332 КПК України).

Відповідно до частини 1 статті 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Положеннями статті 84 КПК України визначено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно з пунктом 6.8 розділу VI «Психологічна експертиза» Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, з метою отримання орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа (п. 6.8). Предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій (п.п.6.8.1).

Аналіз чинного законодавства дає підстави констатувати, що законодавець дозволяє використовувати поліграф у вузькому професійному колі (використання поліграфів у Національній поліції України, проведення психофізіологічного дослідження із застосуванням поліграфа у Державному бюро розслідувань, психологічне забезпечення в Національній гвардії України тощо).

Суд звертає увагу на відсутність нормативно-правового акту, що врегульовує питання проведення судової експертизи (психофізіологічне дослідження з використанням поліграфу) для цілей кримінального провадження, зокрема із визначенням основних принципів використання поліграфа, випадків, в яких це заборонено, кола осіб, які не можуть бути піддані такій перевірці, часових рамок, протягом яких особа може бути піддана до такої перевірки.

Результати перевірок на поліграфі мають в процесі доказування орієнтовне, а не доказове значення, а висновки мають ознаки вірогідності.

Аналогічну правову позицію висловила Перша судова палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 06.03.2018 (справа № 686/12914/16-к, провадження № 51-173 км 18), яка зауважила, що висновки психофізіологічного дослідження не можуть бути взяті до уваги як доказ достовірності показань особи, у зв`язку з тим, що оцінку достовірності показань надає слідчий або суд, але аж ніяк не психологофізіологічна експертиза.

Призначення вказаної експертизи суд вважає недоцільним, оскільки правдивість чи неправдивість показань обвинуваченого носить етичний та юридичний характер і відноситься до сфери понять, прояв яких не можливо зафіксувати фізичними приладами. Поліграф лише об`єктивно реєструє фізіологічні функції організму, дозволяє зафіксувати емоційну напругу, пов`язану з питаннями тесту.

Окрім цього, суд вважає, що обставини, які на думку захисника обвинуваченого підлягають з`ясуванню під час проведення експертизи можливо встановити шляхом дослідження доказів, джерела яких визначені частиною 2 статті 84 КПК України, та надання їм відповідної оцінки в порядку статті 94 КПК України.

З огляду на викладене, враховуючи, що результати перевірок на поліграфі мають в процесі доказування орієнтовне значення, беручи до уваги, що призначення судової психофізіологічної експертизи із застосуванням спеціального технічного пристрою - комп`ютерного поліграфу для з`ясування обставин, які не містяться в переліку, визначеному частиною 2 статті 242 КПК України, не є обов`язковим, а також те, що обґрунтованих доводів на переконання необхідності проведення експертизи адвокатом не наведено, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про проведення психофізілогічного опитування обвинуваченого з використанням поліграфу.

Керуючись статтями 84, 91, 242, 332 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання про призначення судово-психофізіологічної експертизи з використанням поліграфа у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 189, частиною 2 статті 289 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 189 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кам`янець-Подільського

міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1