УХВАЛА

Іменем України

22 листопада 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

законного представника підозрюваного ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшої слідчої в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Житомирській області ОСОБА_8 , погоджене прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Малин Житомирської обл., громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258 КК України, у кримінальному провадженні №0000177 від 20.11.2024,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ КЛОПОТАННЯ

1.1. 22.11.2024 слідча за погодженням з прокурором звернулась до Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення застави.

1.2. Вказується, що ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000177 від 20.11.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258 КК України, а саме у вчиненні 20.11.2024 вибуху біля адміністративної будівлі Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, який створював небезпеку для життя чи здоров`я людини, з метою порушення громадської безпеки та залякування населення за попередньою змовою групою осіб.

1.3. Клопотання слідчого обґрунтовувалось наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину, наявністю ризиків, передбачених п. 1, 2, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК та посиланням на неможливістю запобігання вказаним ризикам застосуванням до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

ІІ. ПРОЦЕДУРА ТА ПОЗИЦІЇ СТОРІН

2.1. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу здійснювалося повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

2.2. Прокурор у судовому засіданні просив клопотання задовольнити.

2.3. Підозрюваний у судовому засіданні не заперечував свою причетність до виготовлення вибухового пристрою на замовлення невстановленої особи за грошову винагороду.

2.4. Захисник у судовому засіданні посилаючись на відсутність ризиків, на які посилався прокурор, а також малолітній вік підозрюваного, просив відмовити у задоволенні клопотання, або обрати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

2.5. Законний представник (мати) підозрюваного - ОСОБА_5 у судовому засіданні просила обрати до підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

ІІІ. НОРМИ КРИМІНАЛЬНОГО ПРОЦЕСУАЛЬНОГО ПРАВА (КПК України)

3.1. Згідно із частиною 1 статті 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

3.2. Відповідно до частини 5 статті 176 КПК під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються […] у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442-1 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

3.3. Згідно із частиною 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

3.4. За змістом частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

3.5. Згідно із частиною 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

3.6. Відповідно до частини 4 статті 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 КК України.

3.7. Згідно із пунктом 3 частини 5 статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної […] у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

3.8. Відповідно до частини 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним […] кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ІV. ОЦІНКА СЛІДЧОГО СУДДІ

(А) Перевірка законності затримання особи

4.1. Вступна частина статті 5 § 3 Європейської конвенції з прав людини (далі - Конвенція) має на меті забезпечення швидкого і автоматичного судового контролю за затриманням, яке здійснюється поліцейським або адміністративним органом відповідно до положень пункту 1 (с) (De Jong, Baljet і Van den Brink проти Нідерландів, § 51; Aquilina проти Мальти [ВП], §§ 48-49).

4.2. Судовий контроль за триманням під вартою повинен бути автоматичним і не може залежати від попередньої заяви затриманої особи (McKay проти Сполученого Королівства [ВП], § 34; Varga проти Румунії, § 52; Viorel Burzo проти Румунії, § 107).

4.3. Відповідно до статті 208 КПК України особа, підозрювана у скоєнні злочину, може бути затримана без ухвали слідчого судді лише у визначених законом випадках, а саме:

(2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець вказав на те, що саме ця особа щойно вчинила цей злочин [...].

4.4. Згідно із пункту 6 частини 1 статті 615 КПК у разі введення воєнного стану та якщо: наявні випадки для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду, визначені статтею 208 цього Кодексу, або виникли обґрунтовані обставини, які дають підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні злочину, - уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати таку особу.

4.5. Відповідно до протоколу затримання вбачається, що затримання неповнолітнього ОСОБА_4 відбулося 21.11.2024 о 19:00 у квартирі АДРЕСА_3 , за підозрою у терористичному акті, тобто вчиненні вибуху, з метою порушення громадської безпеки, залякування населення, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, після чого 21..1.2024 о 19:55 ОСОБА_4 доставлений до приміщення УСБУ в Житомирській області, де в період часу з 20:15 по 21:05 було складено протокол затримання неповнолітньої особи.

4.6. Ураховуючи, що з 24.02.2022 в Україні оголошено воєнний стан, строк якого триває до теперішнього часу, а також те, що затримання неповнолітнього ОСОБА_4 за підозрою у вчиненні злочину відбулося через нетривалий проміжок часу після вчинення злочину, що мало місце 20.11.2024 о 18:42 (близько 1 доби), слідчий суддя вважає, що таке затримання є законним та відповідає вимогам пункту 6 частини 1 статті 615 КПК та пункту 2 частини 1 статті 208 КПК.

(Б) Перевірка дотримання процесуальних прав затриманої особи

4.7. Частиною 4 статті 208 КПК передбачено, що уповноважена службова особа, що здійснила затримання особи, повинна негайно повідомити затриманому зрозумілою для нього мовою підстави затримання та у вчиненні якого злочину він підозрюється, а також роз`яснити право мати захисника, отримувати медичну допомогу, давати пояснення, показання або не говорити нічого з приводу підозри проти нього, негайно повідомити інших осіб про його затримання і місце перебування відповідно до положень статті 213 цього Кодексу, вимагати перевірку обґрунтованості затримання та інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.

4.8. Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтвердив, що в момент затримання йому було повідомлено підстави його затримання, у вчиненні якого злочину він підозрюється, а також роз`яснити інші процесуальні права, передбачені частиною 4 статті 208 КПК.

4.9. За таких обставин слідчий суддя вважає, що під час затримання неповнолітнього ОСОБА_4 слідством було дотримано його процесуальних прав, передбачених законом.

(В) Перевірка наявності підстав для застосування запобіжного заходу

4.10. Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя має з`ясувати наявність ряду обставин, передбачених частиною 1 статті 194 КПК, а саме:

(і) Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення

4.11 22.11.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 258 КК України, а саме: у вчиненні вибуху, який створював небезпеку для життя чи здоров`я людини, якщо такі дії були вчиненні з метою порушення громадської безпеки та залякування населення, за попередньою змовою групою осіб

4.12. Національне законодавство не містить визначення поняття обґрунтованої підозри, однак відповідно до частини 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

4.13. Разом з тим, відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення у справі "O'Hara v. United Kingdom" of 16 October 2001, § 34).

4.14. Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, які можуть вказують на те, що ОСОБА_4 можливо, вчинив злочин, передбачений ч. 2 ст. 258 КК України, що стверджується, зокрема:

- протоколом огляду місця події від 20.11.2024, згідно з якими зафіксовано наслідки вчинення вибуху біля центрального входу на зовнішній території Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області, вилучено знаряддя вчинення кримінального правопорушення залишки фрагментів саморобного вибухового пристрою, його вражаючих елементів (цвяхів), мобільного телефону із SIM-картками, екшн-камери, а також інші речі, що можуть містити на собі сліди вчинення кримінального правопорушення;

- протоколами допиту свідка ОСОБА_9 від 20.11.2024 та 21.11.2024, яка дала показання стосовно підготовки та вчинення 20.11.2024 близько 18:35 год. двома невстановленими особами вибуху біля центрального входу на зовнішній території Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області із використанням саморобного вибухового пристрою;

- протоколом обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 від 21.11.2024, в ході якого останній повідомив, що на замовлення невстановленої особи через месенджер « Telegram» 12.11.2024 він отримав завдання закласти самостійно виготовлений вибуховий пристрій біля центрального входу на зовнішній території Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області, а також детальні інструкції по виготовленню та встановленню такого СВП;

- протоколом обшуку житлової квартири від 21.11.2024, за адресою: АДРЕСА_4 , яку орендував ОСОБА_10 для ОСОБА_4 , для виготовлення в ній останнім саморобного вибухового пристрою. В ході вказаного обшуку виявлено предмети, ззовні схожі на електро підпалювачі, засоби для видалення плям «Vanish» з невідомою речовиною всередині, термос, ємкості електроліту кислотного, коробки з-під телефонів, відеокамер, упаковки з будівельними цвяхами та інші речі, які, ймовірно, використовувались при виготовленні СВП;

- протоколом обшуку житлової квартири, за місцем проживання ОСОБА_11 від 21.11.2024, в ході якого останній пояснив, що 20.11.2024 на пропозицію його друга ОСОБА_4 вони разом пішли до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, де ОСОБА_4 поклав пакунок з невідомим вмістом під лавку, що стояла поруч, а ОСОБА_11 на прохання першого розмістив навпроти заздалегідь підготовлену відеокамеру;

- протоколом обшуку житлової квартири, за місцем проживання ОСОБА_12 від 21.11.2024, в ході якого останній пояснив, що 15.11.2024 на прохання його друга ОСОБА_4 він придбав в магазині ТОВ «Епіцентр К» ацетон, електроліт, подарункову сумку та інші матеріали, які в подальшому передав ОСОБА_4 ;

- протоколом обшуку житлової квартири, за місцем проживання ОСОБА_10 від 21.11.2024, в ході якого вилучено мобільний телефон «TECNO» останнього, в пам`яті якого міститься відео щодо підготовки до розробки саморобного вибухового пристрою;

- протоколом огляду від 22.11.2024 відеоматеріалу, наданого ТОВ «Епіцентр К» на запит, в якому зафіксовано придбання ОСОБА_4 і ОСОБА_12 синіх пакетів, будівельних матеріалів та інших речовин, для виготовлення саморобного вибухового пристрою, залишки якого були виявлені в ході огляду місця події від 20.11.2024.

(іі) Наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК

4.15. У клопотанні слідчий вказував про існування ризиків, передбачених п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК, а саме, що підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на волі може 1) переховуватися від органів досудового розслідування та суду; 2) продовжувати свою злочинну навмисну діяльність з метою порушення громадської безпеки, залякування населення, або іншу діяльність на шкоду державній безпеці України; 3) перешкоджати кримінальному провадженню шляхом знищення, приховування чи спотворювання речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

4.16. Слідчий суддя враховує, зокрема, початкову стадію досудового розслідування, суть та характер злочину у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , що відноситься до категорії умисного особливо тяжкого злочину, спрямованого на порушення громадської безпеки та залякування населення, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від 7 до 12 років, силу та вагомість зібраних на теперішній час доказів на підтвердження вчинення підозрюваним інкримінованого йому злочину, продовження дії на території України воєнного стану, невіднайдення слідством на даний час всіх доказів у кримінальному провадженні, а також повідомлений підозрюваним мотив вчинення інкримінованого діяння, а саме отримання грошової винагороду та відсутність у неповнолітнього підозрюваного будь-яких джерел доходу.

4.17. За вказаних обставин, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено наявність обставин, які дають достатні підстави вважати наявними ризики, передбачені пп. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК, а саме можливість переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду; можливого знищення, приховування чи спотворювання доказів у кримінальному правопорушенні; вчинення іншого кримінального правопорушення, продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

(ііі) Можливість застосування альтернативних запобіжних заходів

4.18. За правилами частини 5 статті 176 КПК під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, передбаченого статтею 258 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК застосовується запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

4.19. Ураховуючи наявність реальних ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, умисний характер та тяжкість злочину у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , початкову стадію досудового розслідування, що почалося 20.11.2024, невстановлення слідством всіх обставин, що мають значення у кримінальному провадженні, та ураховуючи обставини, передбачені ст. 178 КПК, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність підстав для застосування до ОСОБА_4 виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

4.20. Водночас, слідчий суддя ураховує положення частини 4 статті 183 КПК, яке надає слідчому судді право при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК, визначити розмір застави щодо злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 .

4.21. Слідчий суддя вважає, що малолітній вік підозрюваного є суттєвим фактором, який має ураховуватися у вирішенні можливості застосування альтернативного запобіжного заходу.

4.22. Керівні принципи Комітету міністрів Ради Європи щодо правосуддя, дружнього до дітей, містять рекомендації щодо ширшого застосування компетентними органами дивергенції [1].

Дивергенція це процес, під час якого вдаються до заходів щодо уникнення першого або раннього контакту з системою кримінального судочинства, пошуку засобів підтримки з боку громади або надання відповідних послуг чи засобів впливу [2].

4.23. Положення "Зауваженнь загального порядку №10" Комітету ООН з прав дитини, Мінімальні стандарти правил ООН, що стосуються відправлення правосуддя щодо неповнолітніх (Пекінські правила) і Ер-Ріядські керівні принципи вказують, що за сучасних вимог щодо дітей у кримінальному процесі слід за можливості уникати покарання дитини-порушника, пов`язаного з жорсткими санкціями (позбавлення волі). У разі, якщо дитина скоїла злочин і без будь-якого тиску чи процесуальних порушень визнає свою відповідальність, пропонується використовувати виведення неповнолітнього правопорушника із системи кримінального правосуддя [3].

4.24. Ураховуючи обставини, передбачені ст. 178 КПК, зокрема малолітній вік підозрюваного ОСОБА_4 (15 років), відсутність інформації про протиправну поведінку підозрюваного у минулому, а також ураховуючи майновий стан законного представника (матері) підозрюваного ОСОБА_5 , яка є глухонімою, відсутність у підозрюваного батька та джерел доходу, слідчий суддя вважає за можливе визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у мінімальному розмірі, передбаченому пунктом 3 частини 5 статті 182 КПК для даної категорії злочину, а саме у розмірі вісімдесяти прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

4.25. Визначаючи підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, з урахуванням наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК, яке є необхідними для запобігання наявним ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Керуючись статтями 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 205 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира

П О С Т А Н О В И В :

1. Клопотання ст.слідчої в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Житомирській області ОСОБА_8 , задовольнити частково.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 19.01.2025 року (включно).

3. Визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

4. Застава може бути внесена підозрюваною, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок UA0000277, одержувач ТУ ДСА України в Житомирській області, , МФО 820172 в ДКСУ, м. Київ, з призначенням платежу: «застава прізвище, ім`я, по батькові (найменування) платника, що вносить заставу та особи, за яку вноситься застава, № справи, суд, який постановив ухвалу».

5. Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у визначеному розмірі до закінчення строку дії цієї ухвали.

6. У разі внесення застави у визначеному в цій ухвалі порядку та розмірі вважається, що до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді застави та у такому випадку покласти на підозрюваного такі обов`язки:

(і) прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

(іі) не відлучатися за межі м. Житомир без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

(ііі) повідомляти слідчого, прокурора про зміну місця проживання та/або місця навчання;

(іv) утримуватись від спілкування із іншими підозрюваними ОСОБА_12 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 ; ОСОБА_13 та свідками у кримінальному провадженні, коло яких має визначити та повідомити підозрюваному слідчий, прокурор у кримінальному провадженні;

(v) у разі наявності здати до органу досудового розслідування на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну в умовах воєнного стану та на період мобілізації.

7. Строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного у разі внесення застави, визначити з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави до 22.01.2025.

8. У задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

9. Попередити підозрюваного, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків після внесення застави до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

10. Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом, а також підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави.

11. Контроль за виконанням ухвали щодо виконання покладених на підозрюваного обов`язків у разі внесення застави покласти на слідчих, які здійснюють досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000177.

12. Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_14

[1]

ІНФОРМАЦІЯ_2