У Х В А Л А

Іменем України

30 вересня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду клопотання дізнавача СД Відділу поліції №1 Вінницького РУП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач СД Відділу поліції №1 Вінницького РУП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що сектором дізнання відділення поліції №1 Вінницького РУП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000319 від 27.09.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, в ході здійснення якого виникла необхідність в накладенні арешту на майно вилучене 27.09.2024 в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Вінниця на перехресті вулиць Чехова-Ватутіна.

Дізнавач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, однак попередньо суду надано матеріали кримінального провадження та копії документів на обґрунтування клопотання.

Власник майна в судове засідання також не з`явився.

Відповідно до частини першої статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу, відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є частково обґрунтованим, а відтак підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною першою статті 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. (ч. 2 ст. 170 КПК)

Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З матеріалів справи вбачається, що сектором дізнання відділення поліції №1 Вінницького РУП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000319 від 27.09.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.09.2024 близько 01:40 год. за адресою: м. Вінниця, перехрестя вулиць Чехова-Ватутіна, поблизу парко місця, працівниками УПП у Вінницькій області був помічений автомобіль марки «ЗАЗ», модель «Forza», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору пасажиром якого був ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , який підозріло поводився, помітно нервував. Усвідомлюючи, що його дії спрямовані на незаконне зберігання наркотичних засобів можуть бути викриті, дістав з карману чорних штанів паперовий згорток із речовиною рослинного походження та викинув під переднє пасажирське сидіння автомобіля марки «ЗАЗ», модель «Forza», в якому він знаходився на задньому сидінні. Будучи зупиненим працівника поліції повідомив, що дійсно зберігав при собі згорток для власного споживання без мети збуту та викинув під пасажирське сидіння.

В ході огляду місця події 27.09.2024 в період часу з 02:56 год. до 03:06 год., що за адресою: м. Вінниця, перехрестя вулиць Чехова-Ватутіна, поблизу парко місця, в автомобілі марки «ЗАЗ», модель ««Forza», д.н.з. НОМЕР_1 було виявлено під переднім пасажирським сидінням паперовий згорток з вмістом речовини рослинного походження та поміщено до спеціального пакету «Національна поліція України» із написом CRI 1043827 із підписами понятих, спеціаліста та дізнавача.

Також, в ході огляду місця події було виявлено та вилучено автомобіль марки «ЗАЗ», модель «Forza», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору, який поміщено на арешт майданчик, що за адресою: АДРЕСА_2 .

Наведені обставини підтверджуються витягом з ЄРДР №0000319 від 27.09.2024 та іншими документами доданими на обґрунтування клопотання.

Постановою дізнавача від 27.09.2024 вилучене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вилучений паперовий згорток з вмістом речовини рослинного походження, який було вилучено під час огляду місця події є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України має значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.

Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, проведення необхідних експертиз, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання дізнавача про накладення арешту, у вищевказаній частині, підлягає задоволенню.

Що стосується клопотання дізнавача, в частині накладення арешту на автомобіль марки «ЗАЗ», модель «Forza», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору то в цій частині клопотання дізнавача задоволенню не підлягає, з огляду на таке.

Як зазначено вище, сектором дізнання відділення поліції №1 Вінницького РУП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000319 від 27.09.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України.

Відповідно до частини першої статті 309 КК України незаконне виробництво, виготовлення, придбання, зберігання, перевезення чи пересилання наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів без мети збуту карається штрафом від однієї тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або пробаційним наглядом на строк до п`яти років, або обмеженням волі на той самий строк.

Однак, клопотання дізнавача не містить будь-яких доказів на підтвердження того, що вилучений в ході проведення огляду місця події автомобіль марки «ЗАЗ», модель «Forza», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору є знаряддям вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України або ж зберіг на собі його сліди.

Як зазначено вище, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозріло поводився, усвідомлюючи, що його дії спрямовані на незаконне зберігання наркотичних засобів можуть бути викриті, дістав з карману чорних штанів паперовий згорток із речовиною рослинного походження та викинув під переднє пасажирське сидіння автомобіля марки «ЗАЗ», модель «Forza», в якому він знаходився на задньому сидінні. Будучи зупиненим працівника поліції повідомив, що дійсно зберігав при собі згорток для власного споживання без мети збуту та викинув під пасажирське сидіння.

Таким чином, перевезення наркотичних засобів автомобілем марки «ЗАЗ», модель «Forza» не здійснювалося.

Постановою дізнавача від 27.09.2024 вищевказаний автомобіль визнаний речовим доказами у кримінальному провадженні №0000319 від 27.09.2024.

Однак, вказана дізнавача слідчого є суто формальною та судом до уваги не приймається, оскільки не містить жодного обґрунтування того, що вилучений в ході проведення огляду місця події автомобіль марки «ЗАЗ», модель «Forza», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору, являється речовим доказом саме у кримінальному провадженні №0000319 від 27.09.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як було зазначено вище, відповідно до статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Однак ні матеріали клопотання, ні додатки додані до нього не містять будь-яких доказів на підтвердження того, що вилучений під час огляду місця події автомобіль марки «ЗАЗ», модель «Forza», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору, зберіг на собі сліди кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України у кримінальному провадженні №0000319, або містять інші відомості які встановлюються в рамках даного кримінального провадження.

Зважаючи на вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку про те, що вилучений в ході огляду місця події автомобіль марки «ЗАЗ», модель «Forza», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору, не являється речовим доказом в розумінні статті 98 КПК України у кримінальному провадженні №0000319 та відповідно відсутні підстави для накладення на них арешту в межах цього провадження.

Як уже зазначалося, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. (ч. 2 ст. 170 КПК)

Однак, під час розгляду клопотання дізнавача про арешт майна судом не встановлено наявності жодної з вище перелічених підстав для накладення арешту на автомобіль марки «ЗАЗ», модель «Forza», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору.

Відповідно до частини першої статті 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання про арешт майна.

Відповідно до частини третьої статті 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання, в частині накладення арешту на автомобіль марки «ЗАЗ», модель «Forza», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача задовольнити частково.

Накласти арешт на паперовий згорток зі вмістом речовини рослинного походження, який вилучено та поміщено до спеціального пакету «Національна поліція України» із написом CRI 1043827 з підписами понятих, дізнавача та спеціаліста.

У задоволенні клопотання в частині накладення арешту на автомобіль марки «ЗАЗ», модель «Forza», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору, відмовити.

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на дізнавача СД Відділу поліції №1 Вінницького РУП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати дізнавача СД Відділу поліції №1 Вінницького РУП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя