УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2024 року

м. Київ

Справа № 588/883/22

Провадження № 51-6189 ск 23

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженої ОСОБА_5 на ухвалу Полтавського апеляційного суду від 11 квітня 2024 року з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження,

встановив:

Захисник ОСОБА_4 звернувся до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою про перегляд зазначеного судового рішення та з клопотанням про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

Своє клопотання захисник обґрунтовує тим, що повний текст ухвали Полтавського апеляційного суду від 11 квітня 2024 року був наявний в системі електронного суду лише 16 квітня 2024 року після його підписання усім складом суду. Також пропуск строку захисник обґрунтовує відключеннями електроенергії в регіоні. Інших причин пропуску строку на касаційне оскарження захисник не вказує.

Оцінивши поважність причин, які захисник указує в клопотанні у якості підстав для поновлення йому строку на касаційне оскарження рішення апеляційного суду, колегія суддів убачає, що підстав для задоволення цього клопотання немає з огляду на таке.

Відповідно до вимог ст.116 КПК України процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки.

Згідно з ч. 2 ст. 426 КПК України касаційна скарга на судові рішення може бути подана протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, - в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.

Таким чином, згідно з указаними положеннями КПК України обчислення строку на касаційне оскарження здійснюється саме з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції.

Правило дотримання тримісячного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Як убачається з Єдиного державного реєстру судових рішень у цьому провадженні був ухвалений вирок Тростянецького районного суду Сумської області від 27 січня 2023 року, який був предметом апеляційного перегляду.

Оскаржувана ухвала Полтавського апеляційного суду була постановлена 11 квітня 2024 року.

Зі змісту оскаржуваної ухвали апеляційного суду,текст якої наявний в ЄДРСР, вбачається, що захисник ОСОБА_4 був присутнім в судовому засіданні апеляційного суду, підтримав подану ним апеляційну скаргу, тому тримісячний строк на касаційне оскарження вказаного судового рішення для нього необхідно обчислювати саме з наступного дня після проголошення апеляційним судом оскаржуваного рішення, навіть якщо була проголошена лише його резолютивна частина, тобто з 12 квітня 2024 року, адже виключення з цього правила передбачене лише для засудженого, який тримається під вартою, й більше ні для кого.

В цьому аспекті колегія суддів бере до уваги позицію щодо принципу обрахунку строку на оскарження судового рішення, висловлену у висновку в постанові об`єднаної палати ККС ВС від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18, де зазначено, що у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК України постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Таким чином, строк на касаційне оскарження для захисника ОСОБА_4 в цьому випадку обчислюється за загальним правилом, й останнім днем цього строку з урахуванням положень ч. 5 ст. 115 КПК України було 12 липня 2024 року (п`ятниця, несвятковий день).

Оскільки касаційна скарга була подана захисником в електронній формі через підсистему «Електронний суд» 15 липня 2024 року, вона дійсно подана з пропуском строку на касаційне оскарження, що не заперечує і сам захисник, заявляючи клопотання про поновлення відповідного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Під поважними причинами потрібно розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи суттєво ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути належно підтверджені скаржником.

При цьому колегія суддів враховує, що передбачений чинним КПК України тримісячний строк на касаційне оскарження є досить тривалим й надає суб`єкту оскарження достатньо часу, щоб визначитися з тим, чи буде він оскаржувати певне судове рішення, а також для здійснення згідно з вимогами КПК України необхідних дій для такого оскарження.

Як було указано вище, у якості причин пропуску строку на касаційне оскарження захисник ОСОБА_4 у клопотанні про його поновлення зазначає лише те, що повний текст ухвали Полтавського апеляційного суду від 11 квітня 2024 року був наявний в системі електронного суду лише 16 квітня 2024 року після його підписання усім складом суду, що підтверджується даними, які містяться в ЄДРСР, а також у зв`язку з відключенням електроенергії в регіоні.

Однак зазначені причини не можуть бути визнані поважними, оскільки ці обставини не могли створювати об`єктивну перешкоду для оскарження захисником указаної вище ухвали апеляційного суду протягом усього досить тривалого тримісячного строку для такого оскарження.

При цьому доводів щодо несвоєчасного отримання захисником копії повного тексту оскаржуваної ухвали апеляційного суду, і, як наслідок, необізнаності протягом певного часу з мотивами оскаржуваного рішення, він в клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження не наводить.

Також у своєму клопотанні захисник не вказує, яким чином аварійні відключення електроенергії перешкодили йому протягом усього строку касаційного оскарження з 12 квітня 2024 року до 12 липня 2024 року подати касаційну скаргу, зробивши можливим її подання лише 15 липня 2024 року.

Таким чином, жодних об`єктивних причин, які завадили захиснику вчасно подати касаційну скаргу у визначений законом строк, його клопотання не містить.

Враховуючи це, колегія суддів вважає, що зазначені захисником причини пропуску процесуального строку не можуть бути достатньою підставою для його поновлення.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК України касаційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку касаційного оскарження, і суд касаційної інстанції за заявою особи не знайшов підстав для його поновлення.

Щодо заявленого захисником клопотання про зупинення виконання вироку місцевого суду, колегія суддів вбачає необхідним вказати, що це питання відповідно до положень ч. 1 ст. 430 КПК України підлягає вирішенню лише після відкриття касаційного провадження.

Керуючись положеннями ст. ст. 116, 117, 426, 429 КПК України, Суд,

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах засудженої ОСОБА_5 , про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Полтавського апеляційного суду від 11 квітня 2024 року щодо ОСОБА_5 , а його касаційну скаргу йому повернути.

Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3