Справа № 369/922/21
Провадження №1-кс/369/2368/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.07.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6

представника потерпілих адвоката ОСОБА_7

захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

ОСОБА_11

обвинувачених ОСОБА_12 , ОСОБА_13

ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ,

розглянувши заяву представника потерпілих адвоката ОСОБА_7 про відвід судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_17 у розгляді кримінальної справи за обвинуваченням ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 , ОСОБА_14 , ОСОБА_16 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 127, ч. 4 ст. 296 КК України, -

встановив:

В провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області під головуванням судді ОСОБА_17 перебуває кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 , ОСОБА_14 , ОСОБА_16 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 127, ч. 4 ст. 296 КК України.

25.07.2024 року представник потерпілих адвокат ОСОБА_7 звернулась з заявою про відвід головуючого судді ОСОБА_17 , який мотивувала невідповідністю обраних місцевим судом запобіжних заходів цілодобового домашнього арешту обставинам кримінальних правопорушень і висновкам апеляційного суду, наявним висновком Громадської ради доброчесності про невідповідність судді ОСОБА_17 критеріям доброчесності та професійної етики, вважала дії головуючого в судових засіданнях явно упередженими до сторони потерпілих, наголосила на тривалому неефективному судовому процесі та втратою одної з головних засад кримінального провадження рівності перед законом та судом, оскільки головуючий суддя віддає перевагу стороні захисту.

В судовому засіданні прокурор, який брав участь у розгляді справи, прокурор Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 при вирішенні заяви про відвід поклався на розсуд суду.

Потерпіла ОСОБА_5 підтримала доводи адвоката ОСОБА_7 , під час виступу була явно незадоволена тривалими перервами між судовими засіданнями та поведінкою обвинувачених під час судового розгляду кримінального провадження, яка, на ОСОБА_18 , явно свідчить про неповагу до сторони потерпілих.

Потерпіла ОСОБА_4 була незадоволено організацією роботи Києво-Святошинського районного суду Київської області в цілому.

Потерпілий ОСОБА_6 підтримав свого представника.

Захисник ОСОБА_9 заперечив заяві про відвід, вказавши, що тривалість кримінального процесу обумовлена процесуальними порушеннями під час досудового розслідування, на які сторона захисту зобов`язана звертати увагу суду, просив не брати до уваги висновок Громадської ради доброчесності та посилання адвоката ОСОБА_7 на стан здоров`я однієї з потерпілих та звернення представника потерпілих до Вищої ради правосуддя, оскільки вважав такі посилання та звернення тиском на суд, у відводі просив відмовити.

Захисники ОСОБА_10 і ОСОБА_8 підтримали доводи захисника ОСОБА_9 .

Захисниця ОСОБА_11 звернула увагу на те, що суддя ОСОБА_17 рішенням ВККС визнаноий таким, що відповідає займаній посаді, зазначила, що рішенням суду не можуть бути популярними чи ні, а повинні відповідати вимогам закону, у заяві про відвід просила відмовити.

Обвинувачені підтримали своїх захисників, а також обвинувачений ОСОБА_16 заявив про свою належну поведінку під час судових засідань.

Отже, вислухавши доводи учасників судового засідання, суд робить наступні висновки.

Так, відповідно до пунктів 3 та 4 частини 1 статті 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані у результатах провадження, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно ч. 1 ст. 7 КПК України зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, серед інших, відносяться доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень (ст. 21 КПК України), змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості (ст. 22 КПК України).

Обов`язки обвинувачених передбачені ч. 7 ст. 42 КПК України, а їх поведінка залежить від виховання та соціального оточення.

Громадська рада доброчесності незалежний громадський орган, що з 2016 року на підставі статті 87 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» сприяє Вищий кваліфікаційній комісії суддів в оцінюванні чинних суддів та доборі кандидатів на посади суддів. Якщо Громадська рада доброчесності у своєму висновку встановила, що суддя (кандидат на посаду судді) не відповідає критеріям професійної етики та доброчесності, Вища кваліфікаційна комісія суддів може ухвалити вмотивоване рішення про підтвердження здатності такого судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді лише у разі, якщо таке рішення підтримане двома третинами голосів призначених членів Комісії, але не менше ніж дев`ятьма голосами.

Рішенням від 26.02.2024 року № 6ко-24 Вищої кваліфікаційної комісії суддів, яке є в загальному доступі та яке приймалось з урахуванням висновку Громадської ради доброчесності від 18.02.2024 року, суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_17 визнаний таким, що відповідає займаній посаді. Тому посилання представниці потерпілих на вказаний висновок Громадської ради доброчесності при розгляді заяви про відвід судді ОСОБА_17 не приймається.

Виходячи з приписів статті 392 КПК України ухвала суду про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт та ухвала суду про продовження строку дії запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту на стадії судового розгляду окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягають, а отже набрали законної сили після їх оголошення.

Відповідно до абзацу 5 статті 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого ХІ з`їздом суддів України 22.02.2013 року, суддя не має права піддавати публічному сумніву судові рішення, які набрали законної сили.

Тому незгода сторони потерпілих з ухвалами стосовно обраних та продовжених запобіжних заходів, які набрали законної сили, не є підставою для відводу судді, під головуванням якого такі рішення були постановлені.

За наведеного заява про відвід задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 80, 81 КПК України, суд

постановив:

Відмовити представнику потерпілих адвокату ОСОБА_7 у відводі судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_17 від участі у розгляді кримінальної справи № 369/922/21 за обвинуваченням ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 , ОСОБА_14 , ОСОБА_16 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 127, ч. 4 ст. 296 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_19