УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2024 року Солом`янський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участі:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у м.Києві об`єднані кримінальні провадження №0001570 від 31.05.2023 року, №0002225 від 31.07.2023 року, №0003211 від 02.11.2023 року щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Київ, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 09.12.2022 Святошинським районним судом м. Києва за ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України до 5 років позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням з встановленням іспитового строку на 2 роки, 17.11.2023 Святошинським районним судом м. Києва за ч.4 ст.185, 71 КК Українидо позбавлення волі строком 5 років 1 місяць, 22.05.2024 року Київським апеляційним судом за ч.4 ст.185, ч.4 ст.70 КК України до позбавлення волі строком 5 років 2 місяці, -

в с т а н о в и в :

У провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебувають об`єднані кримінальні провадження №0001570 від 31.05.2023 року, №0002225 від 31.07.2023 року, №0003211 від 02.11.2023 року щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 заявили клопотання про закриття кримінальних проваджень відносно ОСОБА_4 у зв`язку із з декриміналізацією вчинених ним діянь, що випливає з Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів».

При цьому, обвинуваченому судом роз`яснено, що вищевказана підстава для закриття кримінальних проваджень не є реабілітуючою, він має право на продовження судового розгляду у загальному порядку.

Обвинувачений ОСОБА_4 зазначив, що не бажає продовжувати судовий розгляд та просив закрити кримінальні провадження щодо нього.

В судовому засіданні прокурор не заперечувала проти заявленого клопотання сторони захисту про закриття кримінальних проваджень.

Вивчивши матеріали судової справи, заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до висновку, що заявлене клопотання обвинуваченого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, за правилами ч.3 ст. 479-2 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.

Статтею 58 Конституції України передбачено, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Так, 09.08.2024 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» №3886-ІХ, виходячи з якого у ст. 51 КУпАП, що передбачає відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підвищена верхня межа вартості майна, викрадення якого охоплюється положеннями цієї статті, до 2 неоподатковуваних мінімумів доходу громадян.

Суд виходить з того, що статті 185, 190, 191 КК України фактично містять відсилку до ст. 51 КУпАП, яка, встановлюючи верхню межу вартості викраденого майна для кваліфікації його як дрібного викрадення, тим самим визначає нижню межу цього параметра для кримінальної відповідальності за крадіжку, шахрайство, привласнення чи розтрату чужого майна.

Отже, із часу набуття 09.08.2024 року чинності Законом № 3886-IX кримінальна відповідальність за статтями 185, 190, 191 КК України може настати, лише якщо розмір викраденого перевищує 2 неоподатковуваних мінімумів доходу громадян. Унаслідок цієї зміни частина діянь, які на час їх вчинення передбачали кримінальну відповідальність, після цього охоплюється диспозицією ст. 51 КУпАП.

Таким чином, відповідно до вказаного Закону дрібною крадіжкою, за яку передбачено адміністративне стягнення, вважається крадіжка, яка не перевищує 2 (двох) неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Закон № 3886-IX, яким унесені зміни до ст. 51 КУпАП, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність у значенні ст. 5 КК України для тих діянь, які до набрання цим Законом чинності вважалися кримінальним правопорушенням, однак після набрання ним чинності підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП.

Згідно з п.4-1 ч. 1 ст. 284 КПК кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Слід також ураховувати, що згідно з п.5 підрозділу 1 розділу XX Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Крім того, пп.169.1.1 ст.169 Податкового кодексу України визначено, що податкова соціальна пільга (неподатковий мінімум доходу громадян) дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Як встановлено з обвинувальних актів у вищевказаних кримінальних провадженнях, кримінальні правопорушення вчинені ОСОБА_4 у 2023 році. Отже, розраховувати розмір неоподаткованого мінімуму доходів громадян потрібно саме з того розміру, який діяв на момент вчинення діянь, тобто на початок 2023 року.

Станом на 01.01.2023 року неоподаткований мінімум доходів громадян становив 1342 грн., а два неоподатковані мінімуми (ч. 2 ст. 51 КУпАП) - 2684 грн.

Отже, крадіжка майна вартістю до 2684 грн. включно станом на момент вчинення у 2023 році ОСОБА_4 діянь становить адміністративне правопорушення.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні таємного викрадення чужого майна на суму 683,20 грн., 2160,00 грн., 573,04 грн., 447,50 грн., 1516,71 грн.

На підставі вищезазначеного, суд дійшов висновку, що відбулась втрата чинності закону шляхом прийняття нового закону і, відповідно, визначення нових меж адміністративного правопорушення (дрібної крадіжки) та кримінального правопорушення (крадіжки).

Враховуючи, що відбулося підвищення мінімальної межі, з якої настає кримінальна відповідальність за ст. 185 КК України, наявності згоди обвинуваченого на закриття кримінального провадження, кримінальне провадження підлягає закриттю через втрату чинності закону, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння.

Відтак, у відповідності до положень ч. 1 ст. 5 КК України, п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України об`єднані кримінальні провадження щодо ОСОБА_4 слід закрити.

Відповідно до ст.129 КПК України ухвалюючи обвинувальний вирок, постановляючи ухвалу про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому. У разі встановлення відсутності події кримінального правопорушення суд відмовляє в позові. У разі виправдання обвинуваченого за відсутності в його діях складу кримінального правопорушення або його непричетності до вчинення кримінального правопорушення, а також у випадках, передбачених частиною першою статті 326 цього Кодексу, суд залишає позов без розгляду.

Згідно з ч.7 ст.128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Виходячи з вищенаведених норм КПК України, суд доходить висновку, що цивільний позов ТОВ «ЛК-ТРАНС» до ОСОБА_4 слід залишити без розгляду.

Питання щодо речових доказів вирішити у порядку, передбаченому ст.100 КПК України.

Під час досудового розслідування проводилася експертиза:

- висновок експерта Київського НДЕКЦ МВС України №СЕ-19/111-23/61240-ФП від 09.02.2024 року, вартість проведеної судової експертизи становить 9087,36 грн., що у відповідності до вимог ст.122 КПК України є процесуальними витратами.

Відповідно до вимог ч.2 ст.124 КПК України, суд стягує на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта з обвинуваченого лише у разі ухвалення обвинувального вироку, тому витрати за проведення судової експертизи №СЕ-19/111-23/61240-ФП від 09.02.2024 року у розмірі 9087,36 грн. слід віднести на рахунок держави.

Керуючись ст.ст.5, 185 КК України, ст.ст.9, 100, 122, 124, 128, 129, п.4-1 ч. 1 ст.284, стст.370-372, 479-2 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Об`єднані кримінальні провадження №0001570 від 31.05.2023 року, №0002225 від 31.07.2023 року, №0003211 від 02.11.2023 року щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України, закрити на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку із втратою чинності законом, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння.

Цивільний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛК-ТРАНС» до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити без розгляду.

Речові докази:

- диски лазерної системи зчитування, компакт - диск «ANV», - залишити в матеріалах кримінального провадження протягом усього часу їх зберігання;

- дві одиниці Elizavessa есенції для волосся на основі олії для зміцнення, ємкістю 100 мл., - залишити у розпорядженні потерпілого ОСОБА_6 ;

- стартові пакети з № НОМЕР_1 ; № НОМЕР_2 ; № НОМЕР_3 ; № НОМЕР_4 ; № НОМЕР_5 ; № НОМЕР_6 ; № НОМЕР_7 ; № НОМЕР_8 ; № НОМЕР_9 ; № НОМЕР_10 ; № НОМЕР_11 ; № НОМЕР_12 ; № НОМЕР_13 , - залишити в розпорядженні потерпілого ТОВ «ФОРА»;

- три дезодоранти чоловічі марки «Old Spice Whitewater», - залишити в розпорядженні потерпілого ТОВ «ВИГІДНА ПОКУПКА».

Витрати на проведення судової експертизи № СЕ-19/111-23/61240-ФП від 09.02.2024 року у розмірі 9087,36 грн. віднести на рахунок держави.

Обраний відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою - скасувати.

Вироки Святошинського районного суду м. Києва від 09.12.2022 року, Святошинського районного суду м. Києва від 17.11.2023 року, Київського апеляційного суду від 22.05.2024 року виконувати самостійно із утриманням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в ДУ «Київський слідчий ізолятор» відповідно до чинного законодавства України.

Копію ухвали суду щодо закриття об`єднаних кримінальних проваджень №0001570 від 31.05.2023 року, №0002225 від 31.07.2023 року, №0003211 від 02.11.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України, направити до Солом`янського УП ГУНП у м. Києві для вирішення питання про притягнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст. 51 КУпАП.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва протягом 7 днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1