печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0000202 від 22.01.2024 - прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0000202 від 22.01.2024 - прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Прокурор в судове засідання не з`явився, проте слідчий подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити, розгляд клопотання просив проводити без виклику сторін.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України, за процесуальним керівництвом Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000202 від 22.01.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190 КК України.

Прокурор в обґрунтування клопотання зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено, що група невстановлених слідством осіб під приводом продажу онлайн відео курсів-уроків із заробітку у сфері криптовалюти, шахрайським шляхом, зловживаючи довірою, в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах заволоділи крипто активами потерпілої ОСОБА_4 на загальну суму 500 000 USDT.

Так, в ході допиту потерпілої встановлено, що ОСОБА_4 здійснила платну підписку на аккаунт у соціальній мережі «Twitter» за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_1 , за яку щомісяця сплачувала по 500 доларів США. На даному аккаунті публікуються матеріали, курси, відео уроки стосовно заробітку на криптовалютах. Невідома особа, яка вела листування з потерпілою з даного аккаунту та розміщувала на ньому публікації, з метою втертися у довіру потерпілої продемонстрував свою майстерність у даній сфері на прикладі одного токену на криптобіржі «BiBit».

В подальшому, 25.07.2024 невідома особа в ході листування запропонувала ОСОБА_4 надати йому капітал під управління для трейдингу, тобто розкрутки, у розмірі 500 000 USDT. В свою чергу, невідомий брав на себе зобов`язання та обіцяв подвоїти дану суму для потерпілою, а для себе залишав 10 відсотків від прибутку. Невідомий пообіцяв надати потерпілий повний доступ до крипто гаманця на якому знаходитимуться крипто активи.

Від так, нічого не підозрюючи, маючи намір отримати додатковий прибуток у новій для себе сфері діяльності, ОСОБА_4 здійснила два перекази криптоактивів зі свого гаманця НОМЕР_2 на гриптогаманець наданий шахраєм ОСОБА_5 на загальну суму 500 000 USDT.

Так, отримавши криптоактиви невідомий заблокував у соціальних мережах потерпілу, попередньо видаливши фрагменти листування. Своїх зобов`язань перед ОСОБА_4 не виконав, грошові кошти у формі криптовалюти не повернув, доступу до криптогаманця не надав.

В подальшому, в ході огляду інформації отриманої оперативними співробітника на виконання доручення встановлено, що криптоактиви з гаманця потерпілої НОМЕР_2 були переведені двома транзакціями з сумами 199 960 та 299 940 USDT на криптогаманець особи ймовірно причетної до вчинення даного кримінального правопорушення, а саме НОМЕР_5. В ході аналізу руху криптоактивів здобутих шахрайським шляхом встановлено, що в подальшому вони були переведені на криптогаманець ОСОБА_6 , який зареєстрований на біржі «Binans».

Надалі, в ході огляду інформації отриманої на запит від біржі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » встановлено, що криптогаманець ОСОБА_6 належить громадянину Великобританії ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та в подальшому криптоактиви у розмірі 505 457 USDT виведені 26.07.2024 на криптогаманець НОМЕР_6.

В подальшому за допомогою ресурсу ІНФОРМАЦІЯ_4 встановлено, що крипто активи у розмірі 505 457 USDС виведені на криптогаманець, який належить біржі « ІНФОРМАЦІЯ_5 », а саме НОМЕР_7 з хеш НОМЕР_8 НОМЕР_1.

Разом з тим, в ході огляду веб-сторінки у відкритій мережі інтернет за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1 встановлено, що даний профіль публікує на своїй сторінці фото та відео матеріали з різних криптоплатформ із сумами та способами заробітку.

З матеріалів клопотання вбачається, що на підставі допитів свідка та потерпілої, а також матеріалів зібраних оперативним підрозділом ДКП НПУ на виконання доручення слідчого в порядку ст. 40 КПК України наявні достатні підстави вважати, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення може бути причетною особа яка користується крипто гаманцем НОМЕР_7 з хеш НОМЕР_8 НОМЕР_1 .

Відповідно до матеріалів клопотання, вбачається, що, у ході досудового розслідування на даний час зібрано достатньо доказів та встановлені вагомі обставини, які свідчать, що криптовалютий гаманець НОМЕР_7, який обслуговується криптобіржею « ІНФОРМАЦІЯ_5 » та віртуальні активи, що розміщені на ньому отримані злочинним шляхом.

Постановою слідчого від 06.09.2024 криптовалютний гаманець НОМЕР_7, який обслуговується криптобіржею « ІНФОРМАЦІЯ_5 » визнано речовими доказами, оскільки вони були засобом вчинення кримінального правопорушення, зберегли відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; віртуальні активи, які знаходяться на вказаних криптовалютних гаманцях, оскільки вони могли були предметом легалізації коштів, які отримані кримінально протиправним шляхом.

Прокурор вказує, що метою арешту віртуальних рахунків, які знаходяться на криптовалютному гаманці є забезпечення збереження речових доказів, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки вони перебувають у розпорядженні осіб, причетних до вчинення розслідуваного кримінального правопорушення та існує реальна загроза їх переховування від слідства з метою унеможливлення встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна, а згідно п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

На підставі ст. 131 КПК України одним із видів забезпечення кримінального провадження є арешт майна - тобто тимчасове позбавлення права особи можливості відчужувати, розпоряджатися майно та/або користуватися таким майном.

У свою чергу, не проведення заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна призведе до недосягнення мети досудового розслідування та в послідуючому неможливості конфіскації майна як виду покарання.

Без застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вищезазначеного майна неможливо всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, які підлягають доказуванню відповідно до вимог ст. 91 КПК України.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку передбаченому

п. 1 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначених у ст. 98 КПК України.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 64-2 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особа. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Прокурором в клопотанні наведені доводи, які свідчать про необхідність накладення арешту на вказане майно, для ефективного розслідування, та збереження речових доказів та забезпечення подальшої конфіскації майна, з метою відшкодування завданої майнової шкоди.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0000202 від 22.01.2024 на криптовалютні активи, заборонивши користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб та заблокувати увесь функціонал, на криптовалютному гаманці НОМЕР_7 обслуговується криптобіржою « ІНФОРМАЦІЯ_5 ».

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляціної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1