Справа № 457/1119/24
провадження №1-кс/457/525/24
УХВАЛА

про повернення клопотання

18 вересня 2024 року м. Трускавець

Слідчий суддя Трускавецького міського суду Львівської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Трускавецького міського суду з клопотанням про скасування арешту на майно. Клопотання мотивоване тим, що у кримінальному провадженні він допитаний як свідок, повідомлення про підозру не вручено. На теперішній час відсутні підстави для збереження речових доказів у вигляд арешту майна, тому відпала потреба в арешті зазначеного майна.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що його слід повернути заявнику, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, арешт майна має бути скасованим повністю або частково, якщо: відпали підстави його застосування; арешт було накладено необґрунтовано.

Тобто особа, що заявила клопотання про скасування арешту, повинна довести, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст.171-174КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, однак не долучив до клопотання копію ухвали, на підставі якої слідчим суддею було накладено арешт, будь-які документи та інші матеріали, якими він обґрунтовує доводи зазначені клопотанні, зокрема, що він є власником майна арешт якого необхідно скасувати. Будь-яких доказів щодо того, що у подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано до клопотання також не додано.

Вказані недоліки позбавляють слідчого суддю можливості встановити правову підставу та мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, а також з`ясувати чи дійсно відпали підстави для застосування арешту майна.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно з ч.6 ст.9КПК України у випадках, коли положення цьогоКодексуне регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першоюстатті 7 цього Кодексу.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 174 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_2 про скасування арешту майна повернути заявнику.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченомуКПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1