СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/4912/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , подане у кримінальному провадженні за № 0000110 від 26.01.2023, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернігів, громадянина України, який здобув неповну середню освіту, неодружений, не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, яке погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_3 подане у кримінальному провадженні за № 0000110 від 26.01.2023, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна. В ході досудового розслідування установлена наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не зможе запобігти зазначеним ризикам.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Захисник, якого підтримав підозрюваний, заперечив проти клопотання прокурора, посилаючись на те, що ризики на які посилається прокурор є необґрунтованими та недоведеними, під час проведеного обшуку за місцем проживання підозрюваного не було вилучено наркотичних засобів. Батько підозрюваного перебуває на військовій службі,отримав поранення. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши думку прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що ГСУ НП України зідйснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000110 від 26.01.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 209, ч.ч. 2, 3 ст. 307 КК України.

Згідно з п. 4 постанови заступника начальника ГСУ НП України ОСОБА_8 про внесення змін до складу слідчих слідчої групи, які здійснюватимуть досудове розслідування у кримінальному провадженні від 21.02.2024, визначено місце розташування органу досудового розслідування - управління розслідування особливо тяжких злочинів ГСУ НП України, за адресою: місто Київ, бул. М. Руденка, 22А. Відтак, клопотання подано з дотриманням правил територіальної підсудності.

17.07.2024 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

17.07.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо оцінки слідчим суддею обґрунтованості підозри, то слід зазначити, що вимога обґрунтованої (розумної) підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування слідчий суддя, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинна пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду (рішення у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32; рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення на даний час повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом за результатами проведення НСРД, передбаченої ст. 274 КПК України щодо ОСОБА_9 під час якої 09.12.2023 відібрано зразок речовини, яка знаходилася у згортку, залишеному останнім на відкритій ділянці місцевості за адресою: м. Київ, Голосіївський район; висновком експерта №СЕ-19/111-24/5389-НЗПРАП від 31.01.2024 відповідно до якого зразки речовин, вилучені 09.12.2023, містять у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, масою 1,012 г.; протоколом за результатами проведення НСРД, передбаченої ст. 269 КПК України за адресою: м. Київ, Голосіївський район, де зафіксовано як 10.12.2023 ОСОБА_4 на відкритій ділянці місцевості піднімає пакунок з психотропною речовиною (попередньо залишений ОСОБА_9 ); протоколом за результатами проведення НСРД, передбаченої ст. 269 КПК України щодо ОСОБА_4 за 12.01.2024 в ході якої зафіксовано як останній залишає пакунок на відкритій ділянці місцевості неподалік адреси: АДРЕСА_3 ; протоколом за результатами проведення НСРД, передбаченої ст. 274 КПК України щодо ОСОБА_4 під час якої 12.01.2024 відібрано зразок речовини, який знаходився у згортку, залишеному останнім на відкритій ділянці місцевості неподалік адреси: АДРЕСА_3 ; висновком експерта №СЕ-19/111-24/5410-НЗПРАП від 30.01.2024, відповідно до якого зразки речовини, вилучені 12.01.2024 містять у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, масою 0,241 г; іншими матеріалами у своїй сукупності.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, та доводять, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів крім тримання під вартою не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні сукупністю доказів.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відносяться до особливо тяжких злочинів, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, а отже, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні є достатньою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також, прокурором у судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний, перебуваючи на волі, зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

Беручи до уваги, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна, а тому у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого злочину, це може спонукати останнього до втечі на тимчасово непідконтрольні Україні території або за кордон та тривалого переховування від органів слідства та суду з метою уникнення зазначеного вище покарання.

Разом з тим, підозрюваний ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, обґрунтовується тим, що діяльність ОСОБА_4 та інших учасників організованої групи, а також невстановлених на даний час співучасників, здійснювалась із застосуванням заходів конспірації (інтернет мессенджерів, засобів маскування сховків наркотичних засобів та психотропних речовин, що забезпечувало їх безконтактний збут) та розповсюджувалась на різних регіонах України, а тому перебуваючи на волі останній може вчинити дії спрямовані на знищення або приховування на даний час невідшуканих речей чи документів, які як самостійно так і в своїй сукупності можуть містити значення речових доказів, а саме: чорнових записів щодо обставин інкримінованих та інших злочинів; мобільних терміналів, комп`ютерів, планшетів, які могли використовуватись у вказаній злочинній діяльності чи інформації, яка може зберігатись на віртуальних «хмарних» сховищах, тощо.

Окрім того, підозрюваний ОСОБА_4 іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, може бути виражений у створенні підозрюваним штучних доказів та підбурення осіб, які не були свідками кримінального правопорушення, до дачі завідомо неправдивих свідчень на підтвердження висунутих ним у подальшому захисних версій. Також зазначений ризик може бути реалізований підозрюваним шляхом зловживання процесуальними правами, що може виразитись у неявці для проведення слідчих дій у справі чи затягуванні з отриманням та ознайомленням з процесуальними документами, вручення яких чи надання для ознайомлення є обов`язковим під час проведення досудового розслідування.

Підозрюваний ОСОБА_4 вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обґрунтовується тим, що підозрюваний може і надалі вчиняти кримінальні правопорушення, оскільки незаконний збут наркотичних засобів та психотропних речовин може приносити швидкий стабільний заробіток, а на теперішній час органом досудового розслідування достовірно не встановлено всіх співучасників та організатора всієї злочинної діяльності та канали надходження наркотичних засобів та психотропних речовин, а також місць їх незаконного виготовлення з метою збуту, а отже перебуваючи на волі підозрюваний може продовжити свою злочинну діяльність.

Вказаний ризик також обґрунтовується тим, що Оболонським управлінням поліції ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000758 від 05.03.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, де щодо останнього було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Крім того, до вказаних обставин (ризиків) безумовно належить військова агресія російської федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Фактичні обставини злочину, який інкриміновано підозрюваному свідчить про наявність конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає над принципом поваги до свободи особистості та кореспондується з визначеними КПК України конкретними підставами і метою застосування запобіжного заходу.

Також, на обґрунтування наявності зазначених вище ризиків вказує і той факт, що злочини, які інкримінуються підозрюваному вчинені за участі широкого кола осіб, частина з яких на даний час невстановлена, що в свою чергу свідчить про те, що усі причетні до вказаних злочинів особи обізнані з можливими наслідками, у випадку викриття їх злочинної діяльності правоохоронними органами, однак незважаючи на це продовжували здійснювати незаконне придбання, зберігання, перевезення з метою збуту та незаконний збут наркотичних засобів та психотропних речовин у великих та в особливо великих розмірах, тобто здійснювали злочинну діяльність свідомо, зухвало з порушенням нормальної життєдіяльності громадського суспільства та розповсюджуючи різноманітні небезпечні речовини, в тому числі і особливо небезпечну психотропну речовину та особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг яких заборонено, широкому колу осіб.

Слідчий суддя відповідно до вимог ст.178 КПК України приймає до уваги інші дані про особу підозрюваного, а саме його молодий вік, стан здоров`я щодо якого на даний час в розпорядженні суду відсутні об`єктивні медичні застереження щодо неможливості перебування його під вартою, зокрема, міцність його соціальних зв`язків. Так, ОСОБА_4 неодружений, не працює, має місце проживання у місті Києві, раніше не судимий.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У даному кримінальному провадженні зв`язок ОСОБА_4 з вчиненими кримінальними правопорушеннями підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами, сукупність яких дають підстави вважати, що вірогідність причетності підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, є обґрунтованою, що дає підстави для застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що існують підстави для застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки, будь-яких даних про відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, для застосування стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, який би усунув вказані ризики та забезпечив його належну процесуальну поведінку не встановлено.

Враховуючи наведене, доводи сторони захисту вказані вище висновки суду не спростовують.

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя не знаходить правових підстав для визначення ОСОБА_4 розміру застави.

Керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 182-184, 193-194, 196, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 14 вересня 2024 року включно, та утримувати його в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Строк дії ухвали визначити в межах строку досудового розслідування, але не довше ніж до 14 вересня 2024 року включно.

Копію ухвали вручити підозрюваному та прокурору, а також надіслати до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України на виконання.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 23.07.2024.

Слідчий суддя: ОСОБА_1