Справа № 472/269/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 липня 2024 року с-ще Веселинове
Веселинівський районний суд Миколаївської області в складі колегії суддів:
головуючого-судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,
захисників ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ,
22 липня 2024 року до суду від захисника обвинуваченого ОСОБА_7 ОСОБА_13 надійшла заява про відвід колегії суддів. Заява обґрунтована тим, що колегією суддів у даному кримінальному провадженні, двічі умисно порушено вимоги ч.ч. 8 ст. 135 КПК України та штучно створено умови щодо ненадання захиснику матеріалів зазначеного кримінального провадження, що є порушенням права на захист. 16.07.2024 року після укладення із ОСОБА_7 договору про надання правової допомоги він звернувся із клопотанням до колегії суддів Веселинівського районного суду Миколаївської області про відкладення судового засідання призначеного на 18 та 19 липня 2024 року та надання матеріалів зазначеної справи для ознайомлення. 18.07.2024 року в порушення права на захист та в порушення вимог ч. 8 ст. 135 КПК України справу було призначено до розгляду на 19.07.2024 року о 09.00 годині та направлено йому судову повістку із порушенням встановленого процесуального строку, тобто раніше ніж за три дні до дня, коли він був зобов`язаний прибути до суду за судовим викликом. 19.07.2024 року повторно в порушення права на захист та в порушення вимог ч. 8 ст. 135 КПК України дану справу було призначено до розгляду на 22.07.2024 року о 8.30 годин та направлено йому судову повістку із порушенням встановленого процесуального строку, тобто раніше ніж за три дні до дня, коли він був зобов`язаний прибути до суду за судовим викликом. Вищезазначене свідчить про безпідставне затягування колегією суддів його клопотання про ознайомлення із матеріалами кримінального провадження, а також про обмеження права на доступ до правосуддя, чим порушуються загальні принципи кримінального провадження. Більше того, вказані обставини викликають сумніви у його безсторонності та здатності цієї колегії суддів об`єктивно та неупереджено вирішити дану справу.
Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні зазначив, що заява не підлягає задоволенню.
Обвинувачені ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , захисники ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , заяву підтримали.
Захисник ОСОБА_10 заперечив щодо задоволення заяви зважаючи на її необґрунтованість. Обвинувачена ОСОБА_8 послались на розсуд суду.
Вивчивши заяву про відвід суду, врахувавши думки учасників судового розгляду та матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до ч. 4 ст. 80 КПК України заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.
Згідно ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.
На підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.
Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.
Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не заявляються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).
Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.
Відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.
Ретельно розглянувши заяву про відвід, підстави для відводу зазначені захисником ОСОБА_13 у заяві, колегія суддів дійшла висновку, що заява про відвід не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що клопотання захисника ОСОБА_13 про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження надійшло до суду 18.07.2024 року.
18.07.2024 року обвинуваченим ОСОБА_7 було заявлено про те, що його захисник ОСОБА_13 бажає взяти участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Разом з тим, судом, з метою встановлення особи захисника та підтвердження останнім повноважень на участь у кримінальному провадженні, оголошено перерву в судовому засіданні на 19.07.2024 року під час якого мало бути вирішено клопотання захисника про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження та строк такого ознайомлення.
19.07.2024 року захисник ОСОБА_13 через технічні проблеми із зв`язком не зміг взяти участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, а тому колегією суддів прийнято рішення про оголошення перерви у судовому засіданні на 22.07.2024 року.
Відповідно до ч. 9 ст. 135 КПК України особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом.
При цьому суд звертає увагу і на правові приписи ст. 28 КПК України та враховує той факт, що справа перебуває в провадженні колегії суддів понад п`ять років, а тривалий розгляд кримінального провадження пов`язаний з об`єктивними, незалежними від суду обставинами, зокрема, обсягом досліджених у справі доказів, чисельними клопотаннями сторони захисту, в тому числі неодноразовою заміною захисників, воєнним станом та бойовими діями, в тому числі і ті, що відбувалися на території Вознесенського району Миколаївської області, та жорстким графіком відключення електроенергії.
Оцінюючи доводи, викладені в заяві про відвід в їх сукупності, суд вважає висловлені заявником адвокатом ОСОБА_13 доводи щодо відводу колегії суддів такими, що не ґрунтуються на вимогах ст. 75 КПК України, тобто є сумнівними, а наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (рішення «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978 року), що застосовується при оцінці доказів.
Тобто, зважаючи на приписи ч. 9 ст. 135 КПК України щодо якнайшвидшого отримання судової повістки, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом, судом було прийнято рішення про призначення розгляду справи на 22.07.2024 року, про що не заперечували інші учасники судового розгляду.
При цьому, суд не вважає, що прийняте ним вказане вище рішення свідчить про необ`єктивність чи упередженість колегії суддів щодо заявника адвоката ОСОБА_13 та, що такі дії суду викликають сумніви у безсторонності та об`єктивності суду навіть у "стороннього спостерігача".
Навпаки, колегія суддів вживає необхідних та достатніх заходів задля недопущення порушення прав усіх учасників судового провадження, в тому рахунку щодо термінів розгляду кримінального провадження.
Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа №800/592/17) та від 1 жовтня 2018 року (справа №9901/673/18). Також, Верховний Суд вважає відвід завідомо безпідставним, якщо у заяві про відвід відсутні будь-які докази, які свідчили б про необ`єктивність чи упередженість судді щодо заявника, тобто підстави для відводу ґрунтуються на власних припущеннях заявника, або якщо підставою для відводу є непогодження сторони з процесуальними рішеннями судді.
Дослідивши заяву про відвід, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого захисником ОСОБА_13 відводу, оскільки останнім не наведено жодних підстав, визначених ст. ст. 75, 76 КПК України для відводу колегії суддів та не надано доказів упередженості або особистої заінтересованості колегії суддів.
Окрім того, інших конкретних обставин, які передбачені чинним кримінальним процесуальним законодавством України, які б викликали сумніви в неупередженості суддів, захисником не зазначено.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що заява захисника ОСОБА_13 про відвід колегії суддів не підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 81, 369, 372 КПК України, суд
Ухвала оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя ОСОБА_1
Судді: ОСОБА_2