Справа № 203/3466/24
Провадження № 1-кп/0203/835/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2024 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська

у складі головуючої судді - ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю прокурора (в режимі відеоконференції) - ОСОБА_5 ,

захисника (в режимі відеоконференції) ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000482 від 21.06.2024 за обвинуваченням

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нікополь, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, раніше не судимого, фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

-у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадження Кіровського районного суду м. Дніпропетровська надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_8 просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту колегіально у складі трьох професійних суддів. Вважає, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, справа підсудна Кіровському районному суду м. Дніпропетровська, підстав для закриття кримінального провадження, повернення обвинувального акту прокурору немає. Угоди не укладалися.

Також заявив клопотання щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на те, що на теперішній час не зникли ризики, передбачені п.п.1,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, які існували на час обрання останньому такої міри запобіжного заходу. Так, наявність ризику переховування від суду, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавленням волі, з конфіскацією майна, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватися від органів суду з метою уникнення покарання.

Наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що серед оточення ОСОБА_7 є невстановлені учасники злочину, яких він може повідомити про факт виявлення їх злочинної діяльності та обставини, які стали відомі йому в ході проведення досудового розслідування, що унеможливить притягнення до кримінальної відповідальності всіх винних осіб, а тому обвинувачений може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Враховуючи наведене, суть обвинувачення, ОСОБА_7 також може вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, у якому обвинувачується, тому наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України

Прокурор ОСОБА_8 зазначив, що інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки ОСОБА_7 .

Захисник ОСОБА_6 подала суду скарги про визнання незаконним затримання ОСОБА_7 та повідомлення про підозру.

Зазначила, що в ході досудового розслідування захистом у встановлені строки до Солом`янського районного суду м. Києва оскаржено незаконне затримання ОСОБА_7 , однак вказана скарга до цього часу не розглянута. Вона вважає затримання ОСОБА_7 21.03.2024 року незаконним, безпідставним, здійсненим з порушенням встановленої законодавством процедури.

Так, затримання відбулося без участі захисника Центру вторинної безоплатної допомоги ОСОБА_9 , яка прибула пізніше та не була присутня при ряді порушень законних прав і свобод підзахисного ОСОБА_7 . Ніяких підстав для затримання, які відображенні у протоколі затримання, фактично не було. В момент затримання ОСОБА_7 був у хворобливому стані та потребував негайної медичної допомоги, але медична допомога йому не була надана, працівники СБУ скористалися хворобливим станом підзахисного з метою здійснення на останнього психологічного тиску, отримання свідчень, які теж надавались без участі адвоката, яка лише розписалася у протоколі допиту. При конфіденційний бесіді ОСОБА_7 пояснив, що процесуальні документи підписував під психологічним тиском працівників СБУ без участі адвоката, хворобливому стані, не розуміючи фактичну їх сутність. Адвокат була присутня формально і правової допомоги від неї підзахисний не отримав, що в свою чергу зумовило скаргу останнього на ненадання йому правової допомоги. Зі слів підзахисного фактичної правової допомоги від адвоката він не отримав, внаслідок чого ОСОБА_7 було незаконно затримано, здійснено працівниками правоохоронних органів на нього психологічний тиск.

Крім того, захисник ОСОБА_6 подала скаргу, в якій просить скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_10 . Зазначила, що подавала вказану скаргу до Солом`янського районного суду м. Києва, однак вона не розглянута. В обґрунтування скарги зазначила, що повідомлення про підозру базується на припущеннях та на недопустимих доказах.

Захисник ОСОБА_6 подавала 16 липня 2024 року клопотання про розгляд справи судом присяжних (т.1, а.с.70-71), в якому просила: «Розглядати кримінальне провадження відносно ОСОБА_7 судом присяжних з дотриманням встановленої процедури попереднє до спрямування обвинувального акту роз`яснення прокурором відповідної можливості та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних, з усіма правовими наслідками цього, що можливо зробити лише після повернення обвинувального акту та повного дотримання всієї процедури та за умови підтримання відповідного клопотання обвинуваченим ОСОБА_7 після відповідно роз`яснення права прокурором».

В підготовчому судовому засіданні, після того, яка обвинувачений ОСОБА_7 підтвердив, що йому було роз`яснено право заявити клопотання про розгляд справи судом присяжних та особливості розгляду справи судом присяжних, що він підтвердив своїм особистим підписом на письмовому роз`ясненні, та клопотання про розгляд справи судом присяжних він не заявляє, захисник ОСОБА_6 відмовилась від вказаного клопотання та просила його не розглядати.

Захисник ОСОБА_6 в підготовчому судовому засіданні не заперечувала проти призначення справи до судового розгляду. Просила проводити судовий розгляд справи колегіально у складі трьох суддів.

Захисник ОСОБА_6 заперечувала проти задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу обвинуваченому у виді тримання під вартою, зазначила, що клопотання про продовження строку тримання під вартою було вручено її підзахисному без участі захисника, про що їй стало відомо зі слів слідчого. Зазначила, що підстави для продовження тримання під вартою обвинуваченого відсутні

Обвинувачений ОСОБА_7 не заперечував проти призначення справи до судового розгляду та розгляду справи вказаною колегією суддів. Підтримав скарги захисника на повідомлення про підозру та незаконне затримання та її заперечення проти продовження строку тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_5 зазначив, що скарга захисника щодо незаконного затримання обвинуваченого заявлена передчасно, так як у суду наразі не має матеріалів кримінального провадження окрім обвинувального акту, додатків до нього та протоколу про затримання. Щодо розгляду скарги про скасування підозри зазначив, що наразі вказана скарга розглядається Солом`янським районним судом та наразі не має необхідно її розгляду, так як рішення Солом`янського суду ще не має.

Вирішуючи скарги захисника ОСОБА_6 ,. суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Частина 1 статті 303 КК України має вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу (ч. 2 ст. 303 КПК України).

Разом з тим ч. 3 ст. 303 КПК України визначає, що під час підготовчого судового засідання можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, передбачені пунктами 5та 6 частини першої цієї статті, а саме: рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою; рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Як пояснила захисник, скарга на повідомлення про підозру подана нею до Солом`янського районного суду м. Києва під час досудового розслідування, та не розглянута.

Оскільки захисником подана скарга на повідомлення про підозру, яке не підлягає оскарженню під час підготовчого провадження в суді, суд вважає, що така скарга задоволенню не підлягає.

При цьому, частина друга ст. 303 КПК України визначає, право подання скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які не розглядаються під час досудового розслідування, які можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

Разом з тим, підготовче судове засідання в судовому провадженні є обов`язковою, самостійною стадією кримінального процесу, основною метою проведення якого є визначення судом можливості на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду. Виходячи зі змісту ч. 3 ст. 314 та ст. 315 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти обмежене коло рішень та вирішити питання, пов`язані з призначенням кримінального провадження до судового розгляду.

Під час підготовчого судового засідання, суд не вправі оцінювати процесуальні дії (бездіяльність) та рішення органу досудового розслідування, в тому числі щодо надання оцінці обґрунтованості підозри та затримання особи, оскільки відповідно до ст. 314 - 316 КПК України з`ясування таких обставин виходить за межі компетенції суду на стадії підготовчого провадження, такі обставини можуть бути досліджені під час судового розгляду. Отже, викладені у вказаних скаргах факти та обставини не можуть бути предметом дослідження судом під час підготовчого судового засідання.

Крім того, положеннями ч. 4 ст. 291 КПК України заборонено надання суду до початку судового розгляду інших документів ніж обвинувальний акт та додатки до нього.

Згідно до протоколу затримання ОСОБА_7 було затримано за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, в порядку ст. 208 КПК України о 13 год. 27 хвилин 21.03.2024 року у м. Дніпро у КП №0000137 від 14.02.2024 за підозрою у скоєнні ч.2 ст. 111 КК України слідчим слідчого управління СБУ у м. Києві та Київській області капітаном ОСОБА_11 , у присутності захисника ОСОБА_9 , про що зазначено в протоколі затримання.

В подальшому слідчим суддею було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який було продовжено.

Отже, на даний час ніяких даних щодо незаконного затримання ОСОБА_7 суду не надано.

Враховуючи наведене, у задоволенні скарг слід відмовити.

При цьому сторона захисту не позбавлена права під час судового розгляду посилатися на встановлені нею порушення КПК України, зокрема, під час дослідження доказів по справі.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 384 КПК України обвинуваченому надано письмове роз`яснення прокурором щодо права обвинуваченого на суд присяжних, роз`яснено особливості такого розгляду. Судом в підготовчому засіданні також роз`яснено обвинуваченому ОСОБА_7 право на суд присяжних та особливості розгляду справи судом присяжних.

Обвинувачений ОСОБА_7 клопотання про розгляд справи судом присяжних не заявив, просив проводити судовий розгляд справи колегіально у визначеному складі суду,

Вислухавши думку учасників кримінального провадження,дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи відносно обвинуваченого, колегія суддів приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду, оскільки дане кримінальне провадження підсудне Кіровському районному суду м.Дніпропетровська, обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 КПК України, підстав для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3 ст.314 КПК України та закриття кримінального провадження немає.

Відповідно ч.2 ст. 27 КПК України кримінальне провадження слід розглядати у відкритому судовому засіданні.

Згідно з положеннями ч.2 ст. 31 КПК України справу слід розглядати колегією суддів у зазначеному складі.

Розглядаючи клопотання прокурора щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, колегія суддів вважає, що воно підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

22.03.2024 слідчим за погодженням з прокурором на підставі ст. ст. 276 - 278 КПК України повідомлено про підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

22.03.2024 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду ОСОБА_12 справа №760/6899/24 1-кс/760/3416/24, щодо підозрюваного ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 20 травня 2024 року включно.

17 травня 2024 року слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_13 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на тридцять діб по 15 червня 2024 року.

У подальшому, слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою продовжено в межах досудового розслідування, до 21.07.2024 року.

Закінчити судовий розгляд до спливу строку тримання під вартою обвинувачених є неможливим, оскільки слід провести судовий розгляд.

Оцінюючи обґрунтування сторони обвинувачення на підтвердження продовження існування наведених ризиків, суд приходить до висновку, що враховані при застосуванні та продовженні до обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою передбачені п.п.1,4,5 ч.1 ст.177 КПК України ризики: можливого переховування обвинувачених від суду; перешкоджання кримінальному провадженню; продовженню злочинної діяльності продовжують існувати, оскільки ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі, з конфіскацією майна.

Таким чином, суд вважає доведеною наявність ризиків, передбачених п. п. 1,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України щодо обвинуваченого.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

З урахуванням сукупності встановлених обставин, зокрема, характеру обвинувачення, тяжкості покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання винуватим, а також тієї обставини, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину у період дії воєнного стану в Україні, суд приходить до переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім, щоб забезпечити його належну процесуальну поведінку та запобігти вказаним ризикам.

Оцінку дослідженим доказам та висновок щодо доведеності вини обвинуваченого буде судом наданий при постановленні остаточного рішення у справі.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора та продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 строком на 60 днів.

На підставі абзацу 3 п.5 ч. 4 ст. 183 КПК України суд не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні.

Керуючись, ст. ст. 31, 177, 178, 183,199, 291, 303, 314-316 КПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги захисника ОСОБА_6 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України у кримінальному провадженні №0000137 від 14.02.2024, та скарги про визнання затримання ОСОБА_7 незаконним - відмовити.

Підготовче провадження закінчити.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 111 КК України, на 29 липня 2024 року о 11 годині 00 хвилин.

Розгляд кримінального провадження здійснювати колегією суддів у зазначеному складі.

Клопотання прокурора про продовження ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Дніпровська установа виконання покарань №4» на 60 днів, тобто до 15 вересня 2024 року.

Викликати в судове засідання прокурора, обвинуваченого, захисника.

Ухвала може бути оскаржена лише в частині продовження строку тримання під вартою безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення, а обвинуваченим - з дня вручення йому копії ухвали, в інший частині ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3