Справа № 296/8158/24
УХВАЛА

Іменем України

09 вересня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000445 від 28.05.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 209, ч. 1 ст. 242 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира із клопотанням в обґрунтування якого зазначив, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000445 від 28.05.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 209, ч. 1 ст. 242 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що з початку 2024 року, службові особи ТОВ «Комплекс екологічних споруд» (далі ТОВ «КЕС») , зловживаючи своїм службовим становищем, за попередньою змовою з іншими особами, в умовах діючого воєнного стану, на виконання укладеного договору № 4 від 29.12.2023, здійснюють привласнення грошових коштів належних територіальній громаді в особі Бердичівської міської ради, за роботи по повній біологічній очистці стічних вод, які фактично виконанні не були, в результаті чого заподіяли збитку на суму яка встановлюється.

Відповідно до матеріалів провадження та проведених оперативно-технічних заходів, встановлено що директор ТОВ «КЕС» в умовах діючого воєнного стану, за попередньою змовою з начальником лабораторії та бухгалтером ТОВ «КЕС», знаючи про реальний склад хімічних показників стічних вод (які оброблялися ТОВ «КЕС») та їх об`єму, які скидаються до річки Гнилоп`ять та проходять не повну біологічну очистку, умисно вносять недостовірні відомості до актів виконаних робіт, по договору № 4 від 29.12.2023, а також у звітні документи, які подають до Басейнового управління водних ресурсів річки Прип`ять, з метою приховування реального стану забруднення річки, а також свідомого привласнення грошових коштів, за фактично не виконану роботу працівниками ТОВ «КЕС».

В подальшому здобуті незаконним шляхом грошові кошти, службові особи ТОВ «КЕС», за попередньою змовою з невстановленими на даний час особами, легалізують через проведення та укладання фіктивних правочинів з суб`єктами господарювання, щодо яких фактичні обставини свідчать про їх одержання злочинним шляхом, які знали, що такі кошти прямо, повністю одержані злочинним шляхом, розмір яких встановлюється.

Так, в період часу з 08:00 по 08:56 год. 29.08.2024 на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду міста Житомира справа № 296/7650/24 від 20.08.2024, проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Редмі», чорного кольору.

30.08.2024 слідчим у даному кримінальному провадженні вилучені в ході обшук речі визнано речовим доказом.

Слідчий в судовому засіданні просив клопотання задовольнити з підстав зазначених у ньому. Також просив долучити до матеріалів клопотання постанову про зміну слідчої групи, яка здійснюватиме досудове розслідування від 28.08.2024, постанову про визначення групи прокурорів від 28.05.2024 та протоколи про результати проведення негласної розшукової дії від 30.07.2024, від 21.08.2024.

Адвокат ОСОБА_5 , який діє в інтересах володільця майна ОСОБА_4 , в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання та повернути мобільний телефон. В своїх письмових запереченнях звернув увагу на невірну кваліфікацію можливих порушень службовими особами ТОВ "КЕС", порушення правил підслідності, передбачених ст. 216 КПК України та безпідставність припущень органу досудового розслідування щодо причетності ОСОБА_4 до можливого привласнення коштів (а.с.122-124).

Володілець майна ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав позицію свого адвоката.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до вимог ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності-також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя бере до уваги стадію досудового розслідування, обставини вчинення кримінального правопорушення та надані слідчим докази про зняття інформації з електронних комунікаційних мереж і спілкування ОСОБА_4 з особою відносно якої такі заходи проводилися, зокрема можливість використання месенджерів при спілкуванні та наявність інформації в програмному забезпеченні, яке міститься в телефоні.

Беручи до уваги викладене, обставини кримінального провадження, мету, підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, враховуючи, що вилучені речі можливо використати як речові докази у кримінальному провадженні та у випадку не накладення на них арешту можуть бути знищені, а також з метою встановлення істини у кримінальному провадженні та збереження вище вказаних речей, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання та застосувати такий захід забезпечення кримінального провадження як арешт мобільного телефону, оскільки слідчим доведено наявність умов для арешту згідно ст. 170 КПК України.

Керуючись ст.ст.131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 29.08.2024 під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки «Редмі», чорного кольору.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала оскаржується безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1