УХВАЛА

Іменем України

19 листопада 2024 року м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира у складі слідчого судді ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

слідчої ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження № 0000319 від 05 квітня 2024 року про арешт майна

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотаннями в обґрунтування якого зазначив, що у провадженні СУ ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000319 від 05 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368, ч.3 ст.358 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що у період з 17.04.2024 по 19.08.2024 медсестра ДЮСШОР «Полісся» ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою групою осіб з достовірно невстановленими службовими особами Житомирської міської медико-соціальної експертизи № 1, отримала від військовослужбовця ОСОБА_6 неправомірну вигоду в загальному розмірі 126 000 гривень за вирішення питання щодо встановлення групи інвалідності. 20.08.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.

Також встановлено, що ОСОБА_5 залучила до вказаної злочинної схеми: членів та представників Житомирської міської МСЕК №1, лікарів КНП «Обласна клінічна лікарня ім. О.Ф. Гербачевського», КП «Лікарня №1», КП «Лікарня №1 Поліклініка №1», КП «Лікарня №1 Поліклініка №2», КП «Лікарня №2 ім. В.П. Павлусенка», ТОВ МДЦ «Експерт-Житомир»,

В ході здійснення досудового розслідування, в рамках проведення слідчих (розшукових) дій, встановлено коло лікарів ряду медичних закладів м. Житомира, які на підставі вищевказаних результатів МРТ досліджень оформлювали виписки із медичних карток хворих, особам, які фактично у вказаних закладах на лікуванні не перебували, цим самим сприяли проведенню «фіктивного лікування» та формування відповідної історії хвороби, для встановлення групи інвалідності в подальшому.

В ході обшуку приміщення Житомирської міської МСЕК №1 виявлено акти медичного огляду ряду осіб, медична документація яких має ознаки фіктивності.

14.11.2024 на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира № 296/10412/24 від 11.11.2024 в приміщенні Поліклініки №1 КП «Лікарня №1» Житомирської міської ради, що розташоване за адресою: м. Житомир, вул. Велика Бердичівська, 32, проведено обшук, під час якого виявлено та вилучено наступне майно:

- 17 аркушів зі скрінами екрану робочого комп`ютера, розташованого в приміщенні реєстратури Поліклініка №1 КП «Лікарня №1» зроблених в ході огляду інформаційно-телекомунікаційної системи - електронна система охорони здоров`я (eHealth);

- Журнал запису висновків лікарсько-консультаційної комісії, який прошитий, пронумерований та скріплений печаткою на 300 арк.;

- Журнал запису висновків лікарсько-консультаційної комісії, який прошитий, пронумерований та скріплений печаткою на 300 арк.;

- 11 аркушів зі скрінами екрану робочого комп`ютера, розташованого в приміщенні кабінету №17 Поліклініка №1 КП «Лікарня №1» зроблених в ході огляду особистого електронного кабінету інформаційно-телекомунікаційної системи - електронна система охорони здоров`я (eHealth) голови ЛКК вказаної поліклініки Катерезюка;

- 5 аркушів з відтисками печатки лікаря невролога ОСОБА_7 , 1 аркуш зі скрінами екрану робочого комп`ютера, розташованого в приміщенні кабінету №82 Поліклініка №1 КП «Лікарня №1» зроблених в ході огляду особистого електронного кабінету інформаційно-телекомунікаційної системи - електронна система охорони здоров`я (eHealth) лікаря невролога вказаної поліклініки ОСОБА_7 .

Власником вище вказаного речей та документів є Поліклініки №1 КП «Лікарня №1» Житомирської міської ради.

Вищевказане виявлене та вилучене майно визнане речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Орган досудового розслідування вважає, що існує необхідність у подальшому огляді та експертному дослідженні вилучених предметів та речей, оскільки вони можуть мати значення доказів у даному кримінальному провадженні, могли використовуватись як засоби вчинення кримінальних правопорушень, зберегти на собі сліди злочину, а передача їх іншій особі може призвести до негативних наслідків для досудового розслідування у вигляді втрати речових доказів.

Слідча в судовому засіданні клопотання підтримала та просила задовольнити з підстав викладених в ньому.

Представник власника майна в судове засідання не зявився, про причини неявки суд не повідомив.

Дослідивши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується клопотання, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення клопотання по суті, суд приходить до наступних висновків.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його пошкодження, знищення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до санкції ч. 4 ст. 189 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Ч. 10 ст. 170 КПК України: арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Виходячи з змісту вимог ч. 3ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст. 26 КПК України).

Беручи до уваги викладене, обставини кримінального провадження, мету, підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, враховуючи, а також з метою встановлення істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання.

Керуючись статтями 98, 170-172, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме:

- 17 аркушів зі скрінами екрану робочого комп`ютера, розташованого в приміщенні реєстратури Поліклініка №1 КП «Лікарня №1» зроблених в ході огляду інформаційно-телекомунікаційної системи - електронна система охорони здоров`я (eHealth);

- Журнал запису висновків лікарсько-консультаційної комісії, який прошитий, пронумерований та скріплений печаткою на 300 арк.;

- Журнал запису висновків лікарсько-консультаційної комісії, який прошитий, пронумерований та скріплений печаткою на 300 арк.;

- 11 аркушів зі скрінами екрану робочого комп`ютера, розташованого в приміщенні кабінету №17 Поліклініка №1 КП «Лікарня №1» зроблених в ході огляду особистого електронного кабінету інформаційно-телекомунікаційної системи - електронна система охорони здоров`я (eHealth) голови ЛКК вказаної поліклініки ОСОБА_8 ;

- 5 аркушів з відтисками печатки лікаря невролога ОСОБА_7 , 1 аркуш зі скрінами екрану робочого комп`ютера, розташованого в приміщенні кабінету №82 Поліклініка №1 КП «Лікарня №1» зроблених в ході огляду особистого електронного кабінету інформаційно-телекомунікаційної системи - електронна система охорони здоров`я (eHealth) лікаря невролога вказаної поліклініки ОСОБА_7 .

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання, про скасування арешту повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядатиметься слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1