Провадження № 1-кп/185/370/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2024 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участі секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в період воєнного стану кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001154 від 28 червня 2023 року, № 0001726 від 01 жовтня 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 289, ч. 2 ст. 289 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_3 ,

захисників

обвинуваченого - адвокатів - ОСОБА_5 (дистанційно)

ОСОБА_6 (дистанційно)

В С Т А Н О В И В :

Від прокурора надійшло клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 строк якого спливає 18 вересня 2024 року, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не перестали існувати.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисники адвокати ОСОБА_5 , ОСОБА_7 заперечували про задоволення клопотання прокурора, просили змінити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

З`ясувавши думку сторін кримінального провадження із зазначеного питання, суд приходить до наступного висновку.

Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 закінчиться до наступного судового засідання, однак завершити кримінальне провадження неможливо, оскільки є необхідність у відкладені судового засідання для допиту обвинуваченого.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Також, ст. 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

На виконання вказаних вимог Закону судом встановлено, що ОСОБА_3 є особою раніше не судимою, обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які відповідно до ст. 12 КК України є нетяжким та тяжким злочинами, за які за сукупністю кримінальних правопорушень, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до восьми років з конфіскацією майна або без такої, не має місця роботи, утриманців не має, не має постійного джерела прибутку, має позитивну характеристику, але ризики, передбачені п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не перестали існувати і мають місце при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи обсяг пред`явленого ОСОБА_3 обвинувачення, є достатні підстави вважати, що, зважаючи на ймовірну тяжкість покарання, яке загрожує останньому, у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, ОСОБА_3 , перебуваючи під загрозою застосування тяжкого покарання, може переховуватися від суду, тобто наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Даний ризик підтверджується, тим що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні інкримінованого правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, під час знаходження в Павлоградському міськрайонному судді Дніпропетровської області, кримінального провадження за ч. 1 ст. 289 КК України.

На думку суду, оскільки продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, продовження обвинуваченому ОСОБА_3 строку тримання під вартою в повній мірі відповідатиме меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу.

Продовження існування зазначених вище обставин у їх сукупності, виправдовують подальше перебування обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою, що відповідає, і є співрозмірним тяжкості і характеру діяння, яке інкримінується останньому, та більш м`які запобіжні заходи, не забезпечать належної процесуальної його поведінки, а тому продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою є найбільш прийнятним за наявних умов.

Разом з тим, суд вважає за необхідне продовжити запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою з визначенням застави, відповідно до ст. 183 КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 182, 183, 331, 372 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , - задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 02 листопада 2024 року.

Визначити заставу у розмірі 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн 00 коп. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Покласти на ОСОБА_3 у разі внесення застави, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області на визначений час;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1