Справа № 405/1853/23
провадження № 1-кс/405/2785/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.09.2024 м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Кропивницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній у сфері Південного регіону ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючого на військовій службі в Збройних Силах України у званні старшого солдата, на посаді оператора відділення військової частини НОМЕР_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 19.03.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000328,

ВСТАНОВИВ:

27.09.2024 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 надійшло клопотання, у якому слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Обґрунтовуючи клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим зазначено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, наявність ризиків, які передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

Прокурор, захисник, підозрюваний в судове засідання не з`явились, звернулись зі спільною заявою у якій просять розглянути клопотання про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за їх відсутності, просять його задовольнити.

Слідчий суддя дослідивши клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 та матеріали, якими воно обґрунтовується, дійшов до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчими відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 19.03.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000328 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

27.09.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відповідно до змісту якої, старший солдат ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проходячи військову службу у Збройних Силах України за контрактом на посаді на посаді оператора відділення військової частини НОМЕР_1 , 19.03.2023 в світлу пору доби керував технічно-справним автомобілем «Ssang Yong», реєстраційний номер НОМЕР_2 , який на праві приватної власності останньому, в порушення п. 2.1 (а) Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 (далі ПДР), (п.2.1 Водій механічного транспортного засобу повинен мати при собі: а) посвідчення на право керування транспортним засобом відповідної категорії) взагалі не маючи посвідчення водія будь-якої категорії та достатніх навичок водіння транспортним засобом, рухався по автомобільній дорозі М-30 Стрий-Умань-Дніпро-Ізварине з боку м. Знам`янка у напрямку м. Олександрія.

Керуючи вищевказаним транспортним засобом, водій ОСОБА_5 проявив власну необережність та недбалість до забезпечення елементарних вимог безпеки дорожнього руху, чим грубо порушив вимоги п.п. 1.5, 2.3 (б, д) ПДР (п. 1.5 Дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків; п. 2.3. Для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний: б) бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну…. і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі; д) не створювати своїми діями загрози безпеці дорожнього руху), позбавивши себе можливості вірно оцінювати дорожню обстановку та безпечно керувати транспортним засобом, щоб мати можливість постійно контролювати напрямок свого руху.

Під час подальшого руху, близько о 17 год. 00 хв. на території Знам`янської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області, ОСОБА_5 цілеспрямовано порушуючи законодавство України у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, нехтуючи вимогами п. 10.1 та дорожньої розмітки 1.1 ПДР (п. 10.1 Перед початком руху, перестроюванням та будь-якою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху; дорожня розмітка 1.1 (вузька суцільна лінія) - поділяє транспортні потоки протилежних напрямків (осьова розмітка) на дорогах з двома чи трьома (2 + 1) смугами руху в обох напрямках, позначає межі смуг руху у попутному напрямку (розділювальна розмітка), позначає межі проїзної частини, на які в`їзд заборонено (напрямні острівці та острівці безпеки...) перед початком виконання маневру виїзду ліворуч з метою зупинки керованого ним транспортного засобу за межами проїзної частини дороги, не переконався у відсутності автомобілів на смузі зустрічного руху та перетнув дорожню розмітку 1.1, яку заборонено перетинати, виїхавши на смугу зустрічного руху, де в цей час в межах своєї смуги зі сторони м. Олександрія у напрямку м. Знам`янка, рухався автомобіль ВАЗ 2110, реєстраційний номер НОМЕР_3 , під керуванням військовослужбовця ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Таким чином, ОСОБА_5 , діючи з протиправною недбалістю, не передбачаючи можливості настання суспільно небезпечних наслідків свого діяння (дії або бездіяльності), хоча повинен був, і міг їх передбачити, не маючи навиків водіння, без нагальної на те потреби, не пов`язаної із забезпеченням дорожнього руху України, в забороненому дорожньою розміткою місці, здійснив виїзд на зустрічну смугу руху, чим створив аварійну ситуацію зустрічному транспортному засобу, що у подальшому призвело до їх зіткнення за межами проїзної частини дороги, ліворуч по напрямку руху ОСОБА_5 , а саме на відстані 8 м до краю проїзної частини дороги та 1,6 км до населеного пункту с. Пантаївка, що за координатами 48.686282, 32.861285.

Тобто, грубе порушення водієм ОСОБА_5 вищевказаних вимог ПДР перебувають у прямому причинно-наслідковому зв`язку з дорожньо-транспортною пригодою, що сталась та у результаті якої:

- пасажир автомобіля ВАЗ 2110 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , отримала тілесні ушкодження у вигляді: закритої тупої травми грудної клітини - перелом грудини у середній третині, переломи ребер справа по середньо-ключичній лінії 2,3,4,5,6,7 ребра, зліва по середньо-ключичній лінії НОМЕР_4 , ребра, по задній пахвовій лінії 7 ребро; Садна: на лобі, на верхній губі справа, на підборідді, на тильній поверхні правої кисті, на правому передпліччі по задній поверхні у нижній третині, на правому коліні, на лівому, на правій гомілці у середній третині, на лівій гомілці у нижній третині; Рани: на лобі по центру, на верхній повіці правого ока, на спинці носу зліва.

Дані тілесні ушкодження утворились в наслідок дії предмету(ів) з ознаками тупого твердого та мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень як небезпечні для життя в момент заподіяння та знаходяться в прямому причинному зв`язку зі смертю.

Смерть ОСОБА_7 наступила в результаті шоку, що розвинувся в наслідок сполучної тупої травми тіла з множинними переломами ребер, грудини, саднами та ранами, на що вказують дані дослідження трупа та висновок судово-медичної гістологічної експертизи.

-водій автомобіля ВАЗ 2110 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , отримав тілесні ушкодження у вигляді: переламів 4 ребра зліва, 3 ребра справа; мілких різаних ран лоба більше зліва; осаджень нижньої третини лівого передпліччя, передньої поверхні правого колінного суглобу.

В своїй сукупності вищеописані тілесні ушкодження відносяться до категорії середнього ступеню тяжкості, які викликали тривалий розлад здоров`я, строком понад 21 добу.

За практикою Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Надані слідчим докази та досліджені матеріали кримінального провадження, а саме: протокол огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 19.03.2023, протокол огляду трупа від 21.03.2023, протокол проведення слідчого експерименту віл 09.03.2023 та від 14.02.2024, протокол допиту потерпілого від 23.09.2024, протокол допиту свідка від 06.04.2023 та від 15.02.2024, висновком експерта №101 за результатами проведення медичної експертизи, висновком експерта №609 від 15.08.2024 за результатами проведення медичної експертизи, висновками експерта від 10.04.2023 №СЕ-19/112-23/2847-ІТ, від 10.04.2023 №СЕ-19/112-23/2842-ІТ, від 10.04.2023 №СЕ-19/112-23/2839-ІТ, від 04.04.2023 №1179/1355/23-27 за результатами проведення інженерно-транспортної експертизи, висновком експерта №23-5443 за результатами проведення автотехнічної експертизи, висновком експерта за результатами проведення комісійної інженерно-транспортної експертизи від 15.05.2024 №479-24, у сукупності свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Слідчий суддя вважає, що викладені вище обставини на даному етапі досудового розслідування з розумною достатністю та вірогідністю пов`язують підозрюваного з вчиненим кримінальним правопорушенням, оскільки для стороннього спостерігача прослідковувався б зв`язок між описаними діями та наслідками. В подальшому, такі обставини мають бути перевірені та оцінені в сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження на стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив про причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, в якому він підозрюється, а пред`явлена підозра, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу.

Слідчим суддею звертається увага на те, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто, в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Слідчий суддя також вважає, що прокурором та слідчим обґрунтовано наведений перелік ризиків, що передбачений п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волік строком від 3 до 8 років, а тому ризик втечі для підозрюваного у цьому випадку може бути визнаним як менш небезпечним, ніж покарання та процедура його відбування. Такий висновок слідчого судді узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі Ilijkov v. Bulgaria від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Має під собою підґрунтя й зазначений прокурором та слідчим ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно прямо чи через третіх осіб впливати на потерпілого, який дає викривальні покази відносно ОСОБА_5 , що зможе призвести до зміни його показань або відмови від давання показань, оскільки зміст показання потерпілого до моменту вручення клопотання з матеріалами про застосування запобіжного заходу, був невідомий підозрюваному.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими, у кримінальному провадженні, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілого та дослідження їх судом.

Слідчий суддя вважає безпідставним твердження слідчого, прокурора щодо існування ризиків, передбачених п.п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки доказів цього не надано.

Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_5 проходить службу в Збройних силах України, одружений, має на утриманні малолітнього сина, постійне місце проживання, вій раніше не судимий, позитивно характеризується за місцем проживання, за час проходження військової служби має нагороди, відомостей про стан здоров`я відносно підозрюваного сторонами не надано, обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, тяжкість можливого покарання.

Крім того, застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відповідає характеру і тяжкості злочину, в якому він підозрюється, а більш м`яка міра запобіжного заходу, не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Таким чином, слідчий суддя прийшов до висновку про обґрунтованість клопотання слідчого та достатніх підстав для його задоволення.

На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 40, 131, 132, 176-178, 182-184, 194, 196 - 197, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 27.09.2024 по 27.11.2024 включно, в межах строку досудового розслідування.

Покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- заборонити залишати будинок АДРЕСА_1 , в період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками та очевидцями дорожньо-транспортної пригоди, за винятком спільної участі в процесуальних, слідчих діях та в суді;

- здати на зберігання до відповідного територіального органу Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків покласти на Кропивницький РУП ГУНП в Кіровоградській області.

Направити копію цієї ухвали прокурору, підозрюваному, захиснику негайно після її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8