ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого, судді-доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 18 жовтня 2024 року про продовження строку домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0000262 від 12 березня 2024 стосовно

ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в Російській Федерації, громадянин Російської Федерації, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 189, частиною 2 статті 146, частиною 3 статті 357, частиною 2 статті 15 - частиною 3 статті 152, частиною 2 статті 122 Кримінального кодексу України (далі - КК),

за участю:

прокурора ОСОБА_8

підозрюваного ОСОБА_7

захисників ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

Обставини, встановлені ухвалою слідчого судді та короткий зміст оскарженого рішення.

Ухвалою слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 18 жовтня 2024 року задоволено частково клопотання прокурора ОСОБА_9 та продовжено строку застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_7 до 29 жовтня 2024 року, за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

В обґрунтування свого рішення слідчий суддя зазначив, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч. 2 ст. 146, ч. 3 ст. 357, ч. 2 ст. 15 - ч. 3 ст. 152, ч. 2 ст. 122 КК.

Слідчий суддя зазначив, що прокурором доведено, що ОСОБА_7 , який раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки, при цьому підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189, ч. 2 ст. 146, ч. 3 ст. 357, ч. 2 ст. 15 - ч. 3 ст. 152, ч. 2 ст. 122 КК, тому підозрюваний, намагаючись уникнути покарання може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на інших підозрюваних, свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Запобігти вище зазначеним ризикам можливо лише шляхом продовження застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, тому слідчий суддя вважає можливим задовольнити клопотання слідчого частково та продовжити застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 29 жовтня 2024 року. Застосування більш м`якого запобіжного заходу, про що в судовому засіданні просили підозрюваний та його захисники, за відсутності дієвих стримуючих чинників, є недоцільним, оскільки не буде достатнім для запобігання визначеним ризикам, передбаченим п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК. Продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_7 , забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання визначеним ризикам, і в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги і узагальненні доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі захисник просить ухвалу слідчого скасувати з підстав невідповідності висновків суду, викладених в судовому рішенні, фактичним обставинам справи, істотного порушення вимог кримінального процесуального закону та постановити нову, якою застосувати стосовно ОСОБА_7 запобіжний захід у нічний час.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що ухвала слідчого судді є незаконною та необґрунтованою. Вважає, що слідчий суддя залишив поза увагою недоведеність прокурором, ризиків, передбачених ст. 177 КПК та необґрунтованість підозри.

Щодо наявності ризику переховування від слідства та суду, орган досудового розслідування вказує на той факт, що ОСОБА_7 не має міцних соціальних зв`язків, крім того, вчинив тяжке кримінальне правопорушення, являється громадянином російської федерації. Окрім цього прокурор зазначив, що ОСОБА_7 взагалі не має запобіжного заходу. Вказаний ризик ґрунтується на припущеннях органу досудового розслідування, адже ОСОБА_7 відкрито заявляє про свою повністю проукраїнську позицію, що підтверджується його волонтерською діяльністю та постійну допомогу ЗСУ.

Ризик, щодо можливості незаконного впливу на свідків, аргументується тим, що до клопотання додані матеріали, в яких містяться анкетні дані свідків та потерпілого, та ОСОБА_7 може здійснити вплив. Однак жодних письмових доказів слідчий та прокурор не надали, а аргументація можливості впливу на свідків, можна вважати здогадками сторони обвинувачення.

Фактично, сторона обвинувачення, штучно створила ризик незаконного впливу на свідків, розкривши анкетні дані останніх, посилаючись на недосконалість КПК України. Однак, при реальній загрозі впливу на свідків, сторона захисту повинна була б застосувати до них норми встановлені Законом України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві».

Стороною захисту були доведені обставини, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, проживає разом з батьками та сестрами, має постійну роботу; має постійне місце проживання, за яким характеризується з позитивного боку, судимостей не має. Окрім цього, має низку захворювань, перебував на стаціонарному лікуванні у зв`язку з погіршенням стану здоров`я під час перебування під вартою, та на даний момент потребує операцій. Ризиків продовження чи вчинення інших злочинів, не має. Однак суд не врахував наведені обставини, та задовольнив клопотання прокурора у повному обсязі.

Позиції учасників судового провадження.

В судовому засіданні захисник та підозрюваний підтримали апеляційну скаргу захисника і з підстав, викладених у скарзі, просили її задовольнити, просили скасувати ухвалу слідчого судді, посилаючись на її необґрунтованість, постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваного запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги, її доводи вважав безпідставними, а ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою і просив залишити її без змін.

Мотиви апеляційного суду.

Відповідно до ст. 404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

У відповідності до ст. 370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

За змістом ст. 181 КПК домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Відповідно до ст. 199 КПК клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: (1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; (2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зазначені у вказаній статті.

Згідно з вимогами ст. 177 КПК підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК, слідчий суддя, суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу, та умови, за яких таке продовження можливе.

Перевіривши матеріали провадження та доводи апеляційної скарги захисника, апеляційний суд дійшов висновку, що зазначені вище вимоги кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого слідчим суддею дотримані в повному обсязі, а доводи сторони захисту, викладені в судовому засіданні та зазначені в апеляційній скарзі щодо необґрунтованості ухвали слідчого судді, є безпідставними та не можуть бути визнані достатніми для скасування оскарженої ухвали з огляду на таке.

Згідно ч. 3 ст. 197 КПК строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених, як ключова обставина для застосування та продовження строку запобіжного заходу, була предметом судового контролю під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосування домашнього арешту та його продовження і висновки в цій частині, викладені в попередніх ухвалах слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська та були предметом неодноразового апеляційного перегляду.

Перевіривши матеріали, долучені до клопотання слідчого, видно, що наразі відсутні обставини, які спростовують висновки слідчого судді та апеляційного суду про обґрунтованість підозри ОСОБА_7 і додаткових матеріалів на спростування таких висновків стороною захисту не надано, а органом досудового розслідування не здобуто.

Всі обставини, на які захисник посилається про особу підозрюваного ОСОБА_7 , стан його здоров`я, міцні соціальні зв`язки та рівень доведеності ризиків, враховані апеляційним судом при зміні запобіжного заходу.

Крім того, кримінальне провадження наразі перебуває на стадії судового розгляду і стосовно ОСОБА_7 застосований запобіжний захід на підставі ухвали Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 25 жовтня 2024 року, відповідно, оскаржена ухвала слідчого судді втратила чинність. Отже скасування оскарженої ухвали слідчого судді не призведе до наслідків у виді зміни запобіжного заходу.

Тому на новій стадії кримінального провадження вирішення питань про продовження, зміну скасування запобіжних заходів, відповідно до ст. 314-316 КПК, відноситься до повноважень суду першої інстанції.

Під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження, а сторона захисту має право заявити клопотання про зміну або скасування запобіжного заходу.

Конституційний Суд України у рішенні від 23 листопада 2017 року № 1-р/2017, справа № 1-28/2017 (у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення третього речення частини третьої статті 315 Кримінального процесуального кодексу України) зазначає, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

Інші доводи захисника не містять нових відомостей, які б не були предметом розгляду слідчим суддею і які б мали істотне значення для вирішення клопотання слідчого та дістали належну оцінку. Крім того, твердження захисника, які зводяться до дослівного викладення положень кримінального процесуального закону та низки рішень Європейського суду з прав людини без належного співставлення висновків ЄСПЛ у справах у яких вони були сформульовані з фактичними обставинами цієї справи, не можуть бути розцінені як належне обґрунтування своїх доводів та підстава для скасування оскарженого рішення.

Таким чином, апеляційний суд дійшов висновку, що оскаржена ухвала слідчого судді постановлена з належним дотриманням вимог кримінального процесуального закону, у зв`язку з чим апеляційну скаргу захисника слід залишити без задоволення, а ухвалу без змін.

Керуючись статтями 181, 199, 405, 407, 419, 422 КПК, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 18 жовтня 2024 року про продовження строку домашнього арешту стосовно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 189, частиною 2 статті 146, частиною 3 статті 357, частиною 2 статті 15 - частиною 3 статті 152, частиною 2 статті 122 Кримінального кодексу України залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

____________________ ____________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4