Справа № 947/4113/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.09.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши матеріали за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , діючого в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0001609 від 16.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , діючого в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0001609 від 16.11.2023 року, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 27.03.2024 року на майно, а саме: апартаменти № 1106, загальна площа (кв.м.): 149,4, адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100.

Клопотання обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 є добросовісним набувачем арештованого майна тому вважає, що арешт накладено неправомірно, без заслуховування думки всіх учасників справи, без обґрунтування, яким чином вказане майно та його реальний власник відносяться до кримінального провадження.

Сторони кримінального провадження у судове засідання не з`явились, про розгляд клопотання сповіщались належним чином від прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_5 до суду надійшов лист, в якому повідомляє, що постановою заступника Генерального прокурора від 06.09.2024 року здійснення подальшого досудового розслідування даного кримінального провадження доручено ГСУ НП України із визначенням процесуального керівництва за Офісом Генерального прокурора.

Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши клопотання до додані в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Як зазначає прокурор, проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0001609 від 16.11.2023 року постановою заступника Генерального прокурора від 06.09.2024 доручено Головному слідчому управлінню Національної поліції України, який дислокується за юридичною адресою: м. Київ, вул. Богомольця, 10 та відповідно на який не поширюється територіальна підсудність Київського районного суду м. Одеси.

Слідчий суддя зазначає, підсудність це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у Главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених у розділі 1 ЗУ«Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності. Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі клопотання для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Отже, оскільки питання направлення клопотань, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, кримінально-процесуальним законом не передбачено, відтак, клопотання, слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення Кримінально-процесуального кодексу України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу. Застосування аналогії процесуального закону, Кримінально-процесуальним кодексом України не передбачено.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення заявнику вказаного клопотання без його розгляду по суті.

Таким чином, керуючись ст. ст. 172, 174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 , діючого в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0001609 від 16.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 повернути без розгляду особі, що його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1