Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002164, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 за погодженням із прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002164, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, яке виявлено та вилучено у ході проведення особистого обшуку ОСОБА_5

Клопотання мотивоване тим, що Подільським УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0002164, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 15.09.2024 о 22 годині 40 хвилин, під час проведення особистого обшуку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено пакет чорного кольору, пакет білого кольору з написом «Евгеній» та штани джинсові темного кольору, в яких перебувала речовина, зовні схожа на наркотичну, що поміщені до сейфпакету WAR 1079901; мобільний телефон «iPhone 13» IMEI НОМЕР_1 з сім-карткою НОМЕР_2 , який поміщено до сейфпакету № 7162588.

16.09.2024р. слідчим СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві лейтенантом поліції ОСОБА_3 винесено постанову про визнання вищезазначених речей речовими доказами.

Посилаючись на те, що в органу досудового розслідування є підстави вважати, що вилучені речі є матеріальними об`єктами, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або містять інші відомості, та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий скерував клопотання про арешт майна як речових доказів.

В судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, клопотання підтримав та просив задовольнити.

Власника майна ОСОБА_5 суд робив спроби повідомити шляхом телефонограми. Зважаючи на те, що абонент перебував поза зоною досяжності, обов`язок повідомити ОСОБА_5 про розгляд клопотання було покладено на слідчого.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

У провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0002164, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

15.09.2024р. під час проведення обшуку ОСОБА_5 було виявлено та вилучено пакет чорного кольору, пакет білого кольору з написом «Евгеній» та штани джинсові темного кольору, в яких перебувала речовина, зовні схожа на наркотичну, що поміщені до сейфпакету WAR 1079901; мобільний телефон «iPhone 13» IMEI НОМЕР_1 з сім-карткою НОМЕР_2 , який поміщено до сейфпакету № 7162588.

Постановами слідчого від 16.09.2024р. вказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Матеріали клопотання свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, та яке вилучене у ОСОБА_5 в ході проведення обшуку, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу, оскільки має відношення до кримінального провадження, і може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин, зважаючи на доведеність існування ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, наявні підстави для накладення арешту на перелічене вище майно з метою забезпечення збереження речових доказів, дієвості та об`єктивності досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 170, 172-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002164, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України- задовольнити.

Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні № 0002164 від 15.09.2024, а саме: пакет чорного кольору, пакет білого кольору з написом «Евгеній», штани джинсові темного кольору, в яких перебувала речовина, зовні схожа на наркотичну, мобільний телефон «iPhone 13» IMEI НОМЕР_1 з сім-карткою НОМЕР_2 , що належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із позбавленням останнього права на користування, відчуження та розпорядження вказаним майном.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1