Справа № 944/4462/24
Провадження №1-кс/944/570/24
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

13.08.2024 рокум.Яворів

Слідчий суддя Яворівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Яворівського відділу Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000595 від 11.08.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Севастополь АР Крим, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, раніше не судимого, військовослужбовця Збройних сил України, заступника командира самохідного артилерійського дивізіону з озброєння ВЧ НОМЕР_1 , у військовому званні "старший лейтенант", у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України,

в с т а н о в и в :

слідчий СВ Яворівського ВП ГУ НП у Львівській області за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді Яворівського районного суду Львівської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 з визначенням застави, покликаючись на те, що СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування по матеріалах кримінального провадження відомості про яке, внесено 11.08.2024 до ЄРДР за №0000595, за підозрою ОСОБА_7 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 о 19:39 год. 11 серпня 2024 року, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись у м. Новояворівськ Яворівського району Львівської області, діючи умисно, достовірно знаючи та усвідомлюючи, що поширена ним інформація є неправдивою та розуміючи, що таке повідомлення створить обстановку страху у населення, а також порушить громадську безпеку, реалізовуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та передбачаючи суспільно небезпечні наслідки, здійснив дзвінок з мобільного телефону «Motorola» моделі «g72» із серійним номером НОМЕР_2 , з IMEI 1: НОМЕР_3 , IMEI 2: НОМЕР_4 із сім-картою мобільного оператора «Київстар» із абонентським номером НОМЕР_5 на лінію «102» Ситуаційного центру Головного управління Національної поліції у Львівській області та повідомив працівникам вищезгаданої установи завідомо неправдиву інформацію про загрозу вибуху через замінування житлового будинку по АДРЕСА_2 , що в подальшому привело до безпідставного відволікання сил і засобів спеціальних служб для перевірки вказаного повідомлення.

Таким чином, ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у завідомо неправдивому повідомленні про підготовку вибуху, що загрожує загибелі людей чи іншим тяжкими наслідками, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

12.08.2024 ОСОБА_7 повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 259 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 259 КК України, повністю підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Як зазначає слідчий, при обранні запобіжного заходу ОСОБА_7 у виді тримання під вартою, слід врахувати, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 259 КК України, який відноситься до категорії тяжких, та за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до шести років, на утриманні малолітніх, або неповнолітніх дітей не має, тобто в останнього відсутні стійкі соціальні зв`язки, враховуючи тяжкість передбаченого кримінального покарання та вагомість доказів зібраних органом досудового розслідування, а тому враховуючи вид і розмір передбаченого санкцією ч.1 ст.259 КК України покарання, є достатні підстави вважати, що не взявши під варту ОСОБА_7 , останній буде мати реальну можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання.

Крім цього, встановлено, що останній є знайомим із свідками у даному кримінальному провадженні ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , та в разі не обрання підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою останній може впливати на даних свідків, з метою зміни наданих органу досудового розслідування показань.

Слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 календарних днів з визначенням застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (121 120 грн.), що може забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та може запобігши настанню ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, які зазначені в даному клопотанні. Водночас зазначає, що інший більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою не забезпечить можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного.

Прокурор у судовому засіданні подане клопотання підтримала, просили таке задовольнити, окрім наведеного в клопотанні, наголосила на тому, що органом досудового розслідування здобуто достатньо доказів вважати підозру, висунуту ОСОБА_7 обґрунтованою. Вказала, що зазначені в клопотанні ризики є реальними, а відтак з врахуванням обставин, передбачених ст.178 КПК України, достатні всі підстави для обрання підозрюваному виняткового запобіжного заходу яким є тримання під вартою та визначити заставу відповідно до норм КПК України.

Підозрюваний та захисник у судовому засіданні клопотання заперечили. Вважають, що органом досудового розслідування не доведено існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Просили застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, такий як домашній арешт за місцем проходження військової служби підозрюваним, зважаючи на те, що ОСОБА_7 є військовослужбовцем, брав безпосередню участь в бойових діях на сході України та щиро розкаюється у вчиненому.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.

Слідчим суддею встановлено, що 11.08.2024 до ЄРДР за № 0000595 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

12.08.2024 слідчим СВ Яворівського районного відділу поліції ГУ Національної поліції у Львівській області за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні повідомлено про підозру ОСОБА_7 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 259 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 259 КК України, повністю підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 11.08.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 11.08.2024, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 від 12.08.2024, протоколом огляду від 12.08.2024, вилученими речовими доказами, та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Як зазначено у пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, п.32 рішення у справі «Фокс, Кампбел і Хартлі проти Сполученого Королівства» слідчий суддя (суд) повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому кримінальному провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.

Згідно зі змістом ст.ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини в тому числі особу підозрюваного міцність його соціальних зв`язків, наявність в нього родини й утриманців, репутацію та наявність судимості.

Відповідно до вимог ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Частина 3 ст. 176 КПК України передбачає, що слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Враховуючи наведені обставини та особу підозрюваного, а також те, що в судовому засіданні встановлено, що підозрюваний розкаявся у скоєному, також зважаючи на те, що підозрюваний є військовослужбовцем, брав безпосередню участь в бойових діях на сході України, слідчий суддя вважає, що підстав для застосування щодо нього найбільш суворого запобіжного заходу у виді взяття під варту не має.

Однак, беручи до уваги, що при розгляді клопотання було доведено наявність обставин, передбачених п. 1 та 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, зокрема те, що ОСОБА_7 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, може переховуватись від органу досудового розслідування чи суду та може впливати на свідків в кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов висновку, що до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за місцем проходження військової служби з покладенням ряду обов`язків передбачених ст. 194 КПК України. Запобіжний захід у виді цілободового домашнього арешту є достатнім для запобігання ризикам, встановленим в судовому засіданні, в порядку ст.177 КПК України, а тому клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу слід задовольнити частково..

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176-179, 183, 184, 193-194, 196-197, 205, 395 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

клопотання слідчого - задовольнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту терміном на 60 днів за місцем постійного несення військової служби військова частина НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 .

Застосувати до ОСОБА_7 , наступні обов`язки:

- не відлучатись цілодобового з постійного місця несення військової служби, яке визначено його командуванням, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

- утримуватися від спілкування з свідками ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити термін дії ухвали про застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту до 11.10.2024 включно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_7 , що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Доручити начальнику Яворівського РВП ГУ НП України у Львівській області поставити ОСОБА_7 на облік, як особу щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Виконання даної ухвали доручити Яворівському РВП ГУ НП у Львівській області, контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на прокурора.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, його захиснику та прокурору - для відома.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1