У Х В А Л А

Іменем України

29 серпня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участі: прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Деснянського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001669, відомості про яке внесені до ЄРДР 07.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України та клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу,

ВСТАНОВИВ:

29.08.2024 слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулась до суду із клопотанням про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001669, відомості про яке внесені до ЄРДР 07.07.2024 відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Лаврівка Ямпільського району Вінницької області, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого вироком Ямпільського районного суду Вінницької області від 14.06.2024 за ч.1 ст.383 , ч.2 ст.384 КК України до 1 року 6 місяців обмеження волі, звільнено від відбуття покарання на підставі ст..75 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчим наведено, що 07.07.2024 в порядку с. 208 КПК України затриманий ОСОБА_4 , якому 08.07.2024 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч.1 ст.121 КК України за наступних обставин: 06.07.2024 приблизно о 23:00год ОСОБА_4 перебуваючи по АДРЕСА_3 на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, діючи прямим умислом, утримуючи у руці предмет, що має колюче-ріжучи властивості, схожій на ніж, наніс ним не менше одного удару в область тулуба потерпілої ОСОБА_7 спричинивши проникаюче поранення черевної порожнини з пошкодженням лівої долі печінки.

09.07.2024 ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого спливає 04.09.2024.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, на думку слідчого доводиться зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події; протоколами допитів підозрюваного та потерпілої , а також слідчими експериментами за їх участі та свідченнями очевидців події.

Вивчення особи підозрюваного, слідчий стверджує про наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризики того, що ОСОБА_4 може: - переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду;

- незаконно впливати на свідків та потерпілу у цьому кримінальному провадженні;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

За доводами клопотання слідчого, через підозру ОСОБА_4 у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, останній усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого ним кримінального правопорушення і наступного покарання, може переховуватися від органів досудового слідства. Також, ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілу та свідків у вказаному кримінальному провадженні, шляхом тиску з метою зміни показів для уникнення кримінальної відповідальності. Слідча, звертає увагу, що ОСОБА_4 після вчинення правопорушення, бажаючи не бути викритим, викинув (позбувся) знаряддя вчинення злочину - ножа, свідомо залишив місце події, не вчинив жодних дій до виклику поліції або швидкої для надання допомоги потерпілій.

Стороною захисту подано клопотання про зміну запобіжного заходу на домашній арешт у нічний час, який обґрунтованого необхідністю утримання родини до складу якої входять семеро малолітніх дітей.

Прокурор просила клопотання слідчого задовольнити та стверджувала, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, які передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують.

Підозрюваний ОСОБА_4 просив відпустити до родини, зобов`язався дотримуватись процесуальної дисципліни по справі.

Захисник ОСОБА_5 звернув увагу на недоведеність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та просив з огляду на фактичні обставини правопорушення, співпрацю підозрюваного із досудовим слідством, змінити запобіжний захід на домашній арешт, обов`язково у нічний час, оскільки ОСОБА_4 разом із дружиною працюють двірниками багатоповерхового житлового масиву.

Вислухавши доводи прокурора та захисника, пояснення підозрюваного, дослідивши матеріали кримінального провадженні, додані до клопотання слідчого, в їх сукупності, суд дійшов до такого.

У судовому засіданні встановлено, що 07.07.2024 до ЄРДР за №0001669 були внесені відомості за фактом спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 . Наступного дня, 07.07.2024 о 12:57год, ОСОБА_4 затримано, в порядку ст.208 КПК України та 08.07.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , оформлене відповідно до вимог ст. 184 КПК України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяги з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. До клопотання долучені розписки ОСОБА_4 та його захисника щодо вручення 29.08.2023 о 10:00год копій клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та матеріалів до нього. Таким чином, з огляду на фактичний час розгляду клопотання слідчого, вимоги ч. 2 ст. 184 КПК України, дотримані.

Відповідно до ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинені підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Із змісту наведених норм випливає, що завданням застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки особи, яка піддана кримінальному переслідуванню, а при обранні того чи іншого запобіжного заходу, достатнього і необхідного у кожному конкретному випадку, крім тяжкості звинувачення, необхідно враховувати сукупність перелічених в законі обставин.

Вважаю, що прокурором у судовому засіданні доведено, про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, оскільки факт завдання тілесних ушкоджень підтверджений медичною довідкою КНП «КМКЛШМД» від 07.07.2024 про госпіталізацію потерпілої. Причетність ОСОБА_4 доводиться показами потерпілої та свідченнями очевидців події, які приймати активну участь в розвитку конфлікту, що також не заперечується самим підозрюваним. Разом з тим, фактичні обставини кримінального правопорушення, щодо ініціаторів конфлікту, провокаційних дій потерпілої сторони та перебування підозрюваного стані необхідної оборони, підлягають перевірці слідчим шляхом в ході досудового розслідування.

Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу («Мюррей проти Сполученого Королівства» («Murrey v. the United Kingdom»)). Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи («Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» («Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom»)).

Прокурор в обґрунтування клопотання слідчого під час судового засідання (враховуючи матеріали, надані до клопотання: протоколи допитів потерпілого та свідків), на думку слідчого судді, довів наявність фактів та інформації, зміст яких переконав слідчого суддю у тому, що підозрюваний ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, зазначене у клопотанні слідчого про продовження дії запобіжного заходу.

Тобто, на даному етапі кримінального провадження підозра відносно ОСОБА_4 цілком обґрунтована. Оцінка дій потерпілої, серед яких стан сп`яніння, прояв агресії по відношенню до сторонньої особи, що обумовило вчинення правопорушення останнім, та так само, як правильність кваліфікації злочину перебуває поза межами компетенції слідчого судді, та може бути усунена за результатами проведення досудового розслідування.

Строк досудового розслідування через особливу складність та об`ємність кримінального провадження, постановою керівника Деснянської окружної прокуратури м. Києва продовжено до трьох місяців, тобто 08.10.2024.

При вирішенні питання про доцільність продовження дії застосованого запобіжного заходу ОСОБА_4 слідчим суддею враховується тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України (санкція зазначеної статті передбачає позбавлення волі на строк від 5 до 8 років позбавлення волі). Приймаються до уваги, відомості про вчинення правопорушення в період іспитового строку визначено за вироком Ямпільського районного суду Вінницької області від 14.06.2024, яким призначено покароання за ч.1 ст.383 , ч.2 ст.384 КК України, у виді 1 року 6 місяців обмеження волі.

Згідно ст.ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки він свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє «прогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства».

Отже, обвинувачення особи у скоєнні тяжкого злочину та очікуване покарання, яке можливо призначити за вказаний злочин, є однім з факторів, який має враховувати суд при застосуванні запобіжного заходу, хоча такий фактор сам по собі без оцінки усіх інших обставин у сукупності не може слугувати єдиною підставою для тримання особи під вартою.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу ОСОБА_4 слідчим суддею враховується, молодий вік підозрюваного; наявність на утриманні 7-х малолітніх дітей, зайняття суспільно корисною працею, яка не є привабливою серед молодого та працездатного населення, а саме: робота двірника у багатоповерхових будинках. Підозрюваний, на час затримання, разом із родиною мешкав у підсобному приміщенні будинку АДРЕСА_2 , яку втратив через перевірочні дії Органів опіки та піклування, ініційовані органами досудового розслідування.

За інформацією наданою цивільною дружиною підозрюваного - ОСОБА_8 , остання вимушена винаймати житло для проживання дітей, а саме трикімнатну квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_4 .

Сторона захисту за вказаною адресою просила встановити контроль за виконанням запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

При вирішенні доцільності подальшого застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, слідчим суддею враховується той факт, що по даному кримінальному провадженню сторонами провадження та зі сторони свідків, прийнята активна участь у слідчих діях, де шляхом допитів та проведенням слідчих експериментів, закріпленні покази та встановленні обставини події. Враховуючи, соціальний статус підозрюваного, його рівень освіти та відсутність матеріальних благ, то ризик впливу на потерпілу доволі невеликий. Разом з тим, подальше застосування найсуворішого запобіжного заходу через можливість переховування від слідства, або вчинення іншого правопорушення, є невиправданими. Оскільки, наявність у підозрюваного великої родини, яка потребує його допомоги та матеріального забезпечення, є найкращім стримуючим фактором, від порушення процесуальної дисципліни по справі. Тому, вважаю, що настання ризиків, передбачених п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України, неможливо виключати, однак ступень їх реалізації та вплив на хід досудового розслідування є настільки невеликим, що дозволяє здійснити зміну застосованого запобіжного заходу на непов`язаний із утриманням під вартою.

З огляду на особу підозрюваного, його ставлення до вчиненого, бажання зменшити ступень негативних наслідків для життя та здоров`я дітей,які перебувають на його утриманні, що на думку слідчого судді, зменшує ступень суспільної небезпечності особи підозрюваного та впливає на твердження досудового слідства, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, крім тримання під вартою, не здатний досягти дієвості даного кримінального провадження. За результатами розгляду клопотання, не наведено переконливих доводів, які б давали підстави вважати, що внаслідок застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі, підозрюваний не буде виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст.178 КПК України, на думку слідчого судді, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з перебуванням ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_4 може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам. З огляду на зайнятості підозрюваного протягом дня, застосування вказаного запобіжного заходу доцільно лише у нічний час із покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України. Вказаний запобіжний захід необхідно застосувати до ОСОБА_4 в межах строків досудового розслідування, тобто до 08.10.2024.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальномупровадженні№0001669, відомості про яке внесені до ЄРДР 07.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогоч.1 ст.121КК України відносно підозрюваного ОСОБА_4 , відмовити.

Підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти в залу суду негайно.

Клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Змінити запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з утримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арештуз перебуванням останнього з 21:00 години до 05:00 години наступної доби за адресою: АДРЕСА_4 строком до 2-х місяців, в межах строків досудового розслідування, тобто до 08.10.2024, включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- не відлучатись за межі м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, або суду у визначений ними час;

- повідомляти слідчого, прокурора, або суд про зміну свого місця проживання;

Строк виконання покладених обов`язкі врахувати до 08.10.2024.

Обов`язки покладаються на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,на строк дії ухвали.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, представники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1