Справа 688/2858/24
№ 1-кс/688/1889/24
Ухвала

про накладення арешту на майно

09 вересня 2024 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження за №0000411 від 14 червня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України, про арешт майна,

встановив:

Старший дізнавач СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Полонського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернулася з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000411 від 14 червня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.

В обґрунтування клопотання дізнавач зазначила, що 30 травня 2024 року близько 13:00 години, ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем проживання в АДРЕСА_1 , спілкуючись з нібито працівником АТ КБ «ПриватБанк» по мобільних номерах телефонів НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , під приводом відтермінування відсотків по сплаті кредиту по банківській картці, перерахувала з власної банківської картки АТ КБ «ПриватБанк» НОМЕР_3 через мобільний додаток «Приват24» грошові кошти в загальній сумі 61 000 грн на картковий рахунок НОМЕР_4 , що належить АТ «Піреус Банк МКБ».

В ході досудового розслідування на підставі ухвали слідчого судді № 688/2858/24 Шепетівського міськрайонного суду було проведено тимчасовий доступ до документів, які перебувають у володінні АТ «Піреус Банк МКБ» та при проведенні огляду вилученої інформації було встановлено, що картковий рахунок НОМЕР_4 (980) належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , який заволодів грошовими коштами шахрайським способом, обслуговує вище зазначений банківський картковий рахунок АТ «Піреус Банк МКБ», код за ЄДРПОУ: НОМЕР_5 , юридична адреса: 04119, м. Київ, вул. Білоруська, 11 ().

Грошові кошти загальною сумою 61 000 грн, які потерпіла 30 травня 2024 року о 16:59 год та 17:11 год, перерахувала на картковий рахунок НОМЕР_4 (980), який обслуговує АТ «Піреус Банк МКБ», являються предметом кримінального правопорушення.

Постановою старшого дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 від 05 вересня 2024 року грошові кошти в сумі 61000 грн, які знаходяться на картковому рахунку НОМЕР_4 (980) АТ «Піреус Банк МКБ», визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до обставин кримінального провадження заволодіння коштами та подальше їх приховування відбулось шляхом перерахування коштів, тобто банківський рахунок НОМЕР_4 (980), який обслуговує «Піреус Банк МКБ», є знаряддям вчинення кримінального правопорушення. Водночас зволікання у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до втрати речових доказів (грошей) та неможливості їх повернення потерпілому.

З метою найбільш всебічного, повного та об`єктивного розслідування зазначеного кримінального правопорушення, встановлення осіб, які його вчинили, забезпечення можливості відшкодування завданих збитків та збереження електронної слідової інформації, виникла необхідність у накладенні арешту на грошові кошти, які знаходяться на картковому рахунку НОМЕР_4 (980), належному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обслуговує АТ «Піреус Банк МКБ», із забороною розпорядження та користування грошовими коштами та вказаним рахунком, які знаходяться на вказаному банківському рахунку.

Згідно з ч.1, 2 ст.40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач уповноважений, зокрема, проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом; звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Прокурор ОСОБА_4 та дізнавач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі, клопотання підтримали в повному обсязі та просили задовольнити.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та дізнавача в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України слідчим суддя визнав за можливе проводити розгляд клопотання без повідомлення власника та володільця майна, їх захисника, представника чи законного представника з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000411 від 14 червня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та (або) користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому Кодексом порядку, у тому числі на рухоме та нерухоме майно.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів та грошей.

В даному випадку підставою для арешту майна є наявність розумних підозр, що вказане у клопотанні слідчого майно є доказом вчинення злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи, що грошові кошти в сумі 61 000 грн, які знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_4 (980), яка належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та обслуговується АТ «Піреус Банк МКБ», визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, дізнавачем доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою недопущення відчуження майна (зняття, перерахування грошових коштів) чи внесення змін про власників, слід накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на вищевказаному банківському рахунку в межах завданого збитку.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Разом з тим, вимога дізнавача щодо застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, як позбавлення права власника банківського рахунку НОМЕР_4 (980), ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , користування та розпорядження ним, не підлягає задоволенню, оскільки застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, буде порушенням його законних прав та інтересів.

Враховуючи викладене, клопотання дізнавача про накладення арешту на майно підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання старшого дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження за №0000411 від 14 червня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України, про арешт майна, - задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти в межах завданого збитку потерпілим (61000 гривень), які знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_4 (980), який належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та обслуговується АТ «Піреус Банк МКБ», код за ЄДРПОУ: НОМЕР_5 , юридична адреса: АДРЕСА_3 , з позбавленням права на розпорядження та користування грошовими коштами, які на ньому знаходяться, до прийняття кінцевого рішення у кримінальному провадженні.

В решті вимог клопотання відмовити.

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області.

Ухвала підлягає негайному виконанню старшим дізнавачем СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7