УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2024 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000732 від 07.09.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 27 ч.1 ст. 307, ч.5 ст. 27 ч.2 ст. 307, ч.3 ст. 307, ч.ч. 1,2 ст. 320 КК України

ВСТАНОВИЛА

В провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000732 від 07.09.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 27 ч.1 ст. 307, ч.5 ст. 27 ч.2 ст. 307, ч.3 ст. 307, ч.ч. 1,2 ст. 320 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що Слідчим управлінням ГУ Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000732 від 07.09.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 307, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307, ч.ч. 1, 2 ст. 320 КК України. Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Київської обласної прокуратури.

31.08.2024 в період часу з 07:49 до 09:46 старший слідчий СУ ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі ухвали Шевченківського районного суду м. Києва № 761/29093/24 № 1-кс/761/19097/2024 від 09.08.2024, провела обшук під час якого виявлено та вилучено:

- мобільний телефон Iphone 7+ IMEI НОМЕР_1 , з телефоном НОМЕР_2 ;

- грошові кошти номіналом 200 грн в кількості 2 купюри з серійним номером (ГЗ1033560, ЕБ 5315555);

- грошові кошти номіналом 100 грн, в кількості 2 купюри, з серійними номерами (УС 9548158, ЕЕ 2090004);

- номіналом 20 грн, в кількості 3 купюри, з серійними номерами ( АК 5792590, ЄВ 3244871, ЄБ 0936137);

- номіналом 500 грн, в кількості 1 купюра ( ЕЕ 209004);

- номіналом 50 грн, в кількості 1 купюра (СЛ 5037622);

- номіналом 100 дол. США, в кількості 1 купюра;

- номіналом 5 дол. США, в кількості 3 купюри;

- флешносій чорно-червоного кольору 16 Gb;

-аркуші паперу з рукописним текстом «Долги» в кількості 2 аркуши;

- блокнот із зображенням вежі, з рукописним текстом в кількості 1 штука;

- копія сертифікату спеціаліста (лікаря, провізора) № 281 від 29.01.15 на ім`я ОСОБА_6 1 арк;

- копія сертифікату лікаря-спеціаліста № 2536 на ім`я ОСОБА_6 на 1 арк;

- копія трудової книжки НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_6 на 1 арк.

31 серпня 2024 року вказані предмети (майно) визнані речовими доказами про що винесено відповідну постанову.

Як зазначає слідчий у клопотанні, в ході досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на майно, яке вилучено 31.08.2024 за місцем проживання ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки є вагомі підстави вважати, що вищевказані речі, предмети та документи самостійно або в сукупності з іншими доказами мають суттєве значення для документування протиправної діяльності вказаних вище осіб та встановлення істини по даному кримінальному провадженні.

У судове засідання слідчий не з`явився, в той же час на адресу суду скерував заяву з додатками, у якій просив клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, належного ОСОБА_6 , розглядати без його участі, зазначив, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить задовольнити. Уточнив, що на грошові кошти ОСОБА_6 , які вказано в клопотанні, просить накласти арешт з метою їх конфіскації, як виду покарання, яке передбачено ч.2 ст. 307 КК України.

Власник майна та представник власника майна у судове засідання не з`явились.

В той же час, на електронну адресу суду від адвоката ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , надійшли заперечення, так останній просив частково відмовити в задоволенні клопотання , а саме в частині накладення арешту на грошові кошти. Крім того просив розгляд клопотання здійснювати за відсутності ОСОБА_6 та її захисника, адвоката ОСОБА_7 .

Дослідивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, документи, що долучено, слідча суддя приходить до наступного висновку.

Слідчою суддею встановлено, що Слідчим управлінням ГУ Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000732 від 07.09.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 307, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307, ч.ч. 1, 2 ст. 320 КК України. Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Київської обласної прокуратури.

31.08.2024 на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09.08.2024, справа №761/29093/24, проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено речі (майно), яке 31.08.2024 постаново старшого слідчого СУ Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_5 , визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

31.08.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 320, ч.2 ст. 320, ч.5 ст. 27 ч.1 ст. 307, ч.5 ст. 27 ч.2 ст. 307 КК України.

04.09.2024 постановою ст. слідчого в ОВС СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , призначено судову комп`ютерно-технічну експертизу.

Статтею 131 КПК України арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які у силу ч.3 ст.132 КПК України застосовуються у разі доведення стороною обвинувачення трьох складових - обґрунтованої підозри вчинення кримінального правопорушення певного ступеню тяжкості; підтвердження того, що потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи; існування даних, що застосування ініційованого заходу забезпечить виконання поставленого завдання.

Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду. Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Аналіз матеріалів клопотання дозволяє стверджувати про належний рівень обґрунтованості тверджень слідчого про те, що має місце вчинення кримінального правопорушення необхідного ступеня тяжкості.

Слідчий заявляє метою арешту майна є збереження речових доказів та конфіскація майна, як виду покарання в частині грошових коштів.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відтак належить врахувати положення ч. 11 ст. 170 КПК України, відповідно до якої заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, а також ч. 4 ст. 173 КПК України, відповідно до якої слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. Вказані обставини, разом із розумністю та співрозмірністю обмеження права власності завданням кримінального провадження слідчий суддя оцінюватиме за допомогою критеріїв, що випрацювані практикою Європейського суду з прав людини щодо застосування положень статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Також слідчою суддею встановлено достатньо підстав для арешту вилучених грошових коштів, оскільки згідно із ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

31.08.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 320, ч.2 ст. 320, ч.5 ст. 27 ч.1 ст. 307, ч.5 ст. 27 ч.2 ст. 307 КК України. Санкція ч. 2 ст. 307 КК України передбачає можливість призначення додаткового покарання у виді конфіскації майна.

При цьому слідча суддя, дослідивши клопотання, долучені до нього матеріали кримінального провадження не знаходить у висновках органу досудового розслідування та прокурора при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно, порушень вимог КПК України та чогось очевидно безпідставного чи довільного.

Крім того, вилучений під час обшуку мобільний телефон та флешносій, а також інформація, що на них міститься може мати доказове значення у кримінальному провадженні, що узгоджується з положеннями ст. 168 КПК України.

Доказів настання невиправданих негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, у межах даного клопотання слідчого слідчою суддею не встановлено.

Приймаючи до уваги наведене, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом якого здійснюється розслідування у даному кримінальному провадженні, слідча суддя дійшла висновку, що наявні достатні підстави для часткового задоволення даного клопотання та застосування ініційованого слідчим заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна із забороною розпорядження та користування, в іншій частині клопотання залишити без задоволення.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 98, 168, 170-173, 309, 395, частиною другою статті 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене 31.08.2024 року за місцем проживання ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

?мобільний телефон Iphone 7+ IMEI НОМЕР_1 , з телефоном НОМЕР_2 ;

?грошові кошти:

- номіналом 200 грн в кількості 2 купюри з серійним номером (ГЗ1033560, ЕБ 5315555);

- номіналом 100 грн, в кількості 2 купюри, з серійними номерами (УС 9548158, ЕЕ 2090004);

- номіналом 20 грн, в кількості 3 купюри, з серійними номерами (АК 5792590, ЄВ 3244871, ЄБ 0936137);

- номіналом 500 грн, в кількості 1 купюра ( ЕЕ 209004);

- номіналом 50 грн, в кількості 1 купюра (СЛ 5037622);

- номіналом 100 дол. США, в кількості 1 купюра;

- номіналом 5 дол. США, в кількості 3 купюри;

?флешносій чорно-червоного кольору 16 Gb, із забороною розпорядження та користування.

В іншій частині клопотання залишити без задоволення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Відповідно до ч.3 ст. 169 КПК України, слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Слідча суддя ОСОБА_1