Справа № 461/6888/24
Провадження № 1-кс/461/6432/24
У Х В А Л А
06.11.2024 року. м. Львів
адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Галицького районного суду м. Львова із клопотанням про скасування арешту, накладеного на автомобіль марки марки «BMW 320D», р.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 ;.
Адвокат зазначає, що всі необхідні слідчі дії з участю транспортного засобу марки «Volkswagen Golf», р.н. НОМЕР_3 на даний час проведені, та необхідні висновки експертизи долучені до матеріалів кримінального провадження. Крім того, заборона користування автомобілем призводить до обмеження можливостей та потреб, власнику необхідно винаймати інший автомобіль, витрачати грошові кошти,оплачувати платний майданчик, де зберігається транспортний засіб. Просить клопотання задовольнити.
В судовому засіданні заявник адвокат ОСОБА_3 клопотання про скасування арешту майна підтримав повністю, просив таке задовольнити з мотивів, виклеєних у такому.
Прокурор ОСОБА_6 у судовому засіданні проти вимог клопотання заперечив, автомобіль марки «BMW 320D», р.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України щодо речового доказу та залучений для проведення експертиз. За наведених підстав, просить у задоволенні клопотання відмовити.
Заслухавши думку учасників судового процесу, вивчивши матеріали клопотання про скасування арешту майна та долучені до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
23.07.2024 ОСОБА_7 та ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.
Як вбачається із матеріалів справи, 23.07.2024 в ході проведення обшуку автомобіля марки «BMW 320D», р.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , яким користується ОСОБА_7 ,. виявлено та вилучено: автомобіль марки BMW 320D», р.н. НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_4 , посвідчення тракториста-машиніста НОМЕР_5 .
Постановою слідчого від 23.07.2024 вилучені речі, предмети та документи визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 25.07.2024 року накласти арешт на речі, предмети та документи, які були вилучені в ході проведення обшуку автомобіля марки «BMW 320D», р.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , яким користується ОСОБА_7 , а саме: автомобіль марки «BMW 320D», р.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 ; свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_4 ; посвідчення тракториста-машиніста НОМЕР_5 .
Зі змісту вказаної ухвали слідчого судді вбачається, що підставою для накладення вказаного арешту була необхідність проведення слідчих дій та збереження майна, з метою недопущення його втрати чи знищення. Також, автомобіль марки «BMW 320D», р.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , відповідав критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України щодо речового доказу та був залучений для проведення експертиз.
Згідно із п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведене, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому КПК України порядку.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно тимчасовим вилученням майна.
З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт, мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.
Так, слідчим суддею встановлено, на теперішній час досудове розслідування у вищезазначеному кримінальному провадженні не завершене.
Слідчий суддя при вирішенні питання про накладення на майно арешт врахував, що виявлені речі відповідають критеріям, що визначені ст. 98 КПК України, мають значення речових доказів.
Відтак, є безпідставним твердження заявника про те, що арешт з майна підлягає скасуванню, з тих підстав, що на даний час та в подальшому у застосуванні арешту.
При вирішенні даного клопотання про скасування арешту майна, приймається до уваги, що слідчий суддя, вирішуючи питання про накладення арешту, оцінив підстави щодо накладення арешту на виявлені речі і предмети, було з`ясовано можливість використання вказаного майна як доказу у кримінальному провадженні.
Крім того, правові підстави арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 25.07.2024 року були предметом розгляду колегії суддів Львівського апеляційного суду, та знайшли своє підтвердження у судовому засіданні під час розгляду апеляційного скарги. Також, з ухвали колегії суддів Львівського апеляційного суду вбачається, що арешт майна, був накладений ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 25.07.2024 року, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження та забезпечення збереження речових доказів.
Станом на час вирішення даного клопотання відсутні будь-які підстави вважати, що в подальшому в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба.
На думку слідчого судді, скасування арешту з вилученого майна на даний момент є передчасним, оскільки досудове розслідування триває, вказане майно визнано речовим доказом та з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, відчуження.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що в задоволенні поданого клопотання необхідно відмовити з наведених підстав, як таке що заявлено передчасно.
Керуючись ст.174 КПК України, слідча суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали виготовлений 07.11.2024 року.
Суддя ОСОБА_1