печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2024 року м. Київ

Печерський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретарів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглядаючи кримінальне провадження № 0001775 відомості про яке 26.06.2023 внесено до ЄРДР за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Лубни, Полтавської області, українця, громадянина України, в порядку ст. 89 КК України раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

24.06.2024 суд за результатами розгляду кримінального провадження вийшов до нарадчої кімнати для ухвалення вироку, про що головуючим було оголошено присутнім у залі судового засідання.

Під час перебування у нарадчій кімнаті судом виявлено відсутність технічного запису, на якому були зафіксовані процесуальні дії, проведені в судовому засіданні 05.12.2023, що має важливе значення при ухваленні законного, обгрунтованого і вмотивованого вироку згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог КПК України.

Положеннями КПК України не передбачена можливість виходу суду з нарадчої кімнати без постановлення вироку та можливість суду постановити ухвалу про поновлення судового розгляду справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Як передбачено ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься: законність, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини.

Згідно ч. 6 ст. 22 КПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Засада гласності судового процесу розкривається у ст. 27 КПК і складається із трьох взаємопов`язаних елементів: 1) гласність судового провадження; 2) відкритість судового провадження; 3) повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Ураховуючи те, що зазначена норма-засада є цілісною, фіксування судового засідання є допоміжним елементом щодо двох інших елементів - гласності судового процесу, яка полягає у забезпеченні обізнаності учасників судового провадження щодо результатів судового розгляду та у праві на ознайомлення з процесуальними рішеннями й отримання їхніх копій, а також надання в суді інформації про дату, час і місце судового розгляду та про ухвалені в ньому судові рішення (ч. 1 ст. 27 КПК), та відкритості судового процесу, що означає право кожного бути присутнім під час судового розгляду, за винятком випадків, визначених законом (ч. 2 ст. 27 КПК).

Частиною 4 ст. 107 КПК передбачено, що фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді під час судового провадження є обов`язковим, окрім випадків, визначених у цій нормі (у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень КПК судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб).

При перевірці матеріалів кримінального провадження судом встановлено, що до них хоча й приєднано журнал судового засідання від 05.12.2024, однак, технічна фіксація судового засідання у підсистемі ВКЗ Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи відсутня.

Згідно з ч. 1 ст. 412 КПК істотними порушеннями кримінального процесуального закону України є такі порушення вимог КПК, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, а як вбачається з п. 7 ч. 2 цього ж положення судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо у матеріалах провадження відсутній журнал судового засідання або технічний носій інформації, на якому зафіксовано судове провадження в суді першої інстанції.

Вихід з нарадчої кімнати та поновлення судового розгляду не суперечать загальним засадам кримінального провадження, оскільки оцінка доказів здійснюється саме в нарадчій кімнаті, а за наявності об`єктивних суперечностей, які впливають на вирішення питання щодо винуватості особи, усунути їх можливо лише в результаті відновлення судового розгляду.

Така правова позиція узгоджується з позицією Верховного суду викладеною у постанові від 28.01.2021 у справі №182/523/16-к (провадження №51-1103-20).

За такого, суд вважає за необхідне відновити судовий розгляд з метою повторного його проведення.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 365 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Поновити судовий розгляд у кримінальному провадженні № 0001775 відомості про яке 26.06.2023 внесено до ЄРДР за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Призначити справу до судового розгляду на 10 год. 00 хв. 25.06.2024 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_5