490/5506/22 23.05.2024
н/п 1-кс/490/1856/2024
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/5506/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2024 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Голопристанського відділу Скадовської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Пенза, громадянина України, зареєстроване та фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч. 5 ст. 111-1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Органом досудового розслідування ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч. 5 ст. 111-1 КК України, за наступних обставин.

Так, ОСОБА_6 , будучи обізнаним про проведення незаконного референдумуна тимчасово окупованій території Херсонської області, кінцевою метою якого є зміна меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, підтримуючи тимчасову окупацію Херсонської області військовими рф, незаконну діяльності створених ними незаконних органів влади, діючи за попередньою змовою групою осіб, матеріали досудового розслідування відносно яких виділено в окреме провадження, умисно, в порушення ст. 20 Закону України «Про всеукраїнський референдум», ст. 19 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», добровільно прийняв участь в організації та проведенні незаконного референдуму на тимчасово окупованій території с. Шевченко Скадовського району Херсонської області.

З метою реалізації свого злочинного умислу ОСОБА_6 , діючи за попередньою змовою групою осіб, матеріали досудового розслідування відносно яких виділено в окреме провадження, в один з днів серпня-вересня 2022 року, але не пізніше 23.09.2022, прийняв участь в організації незаконного референдуму на тимчасово окупованій території с. Шевченко Скадовського району Херсонської області шляхом агітації мешканців с. Шевченко Скадовського району Херсонської області до участі у незаконному референдумі, голосуванні за вихід Херсонської області зі складу України та про входження Херсонської області до складу російської федерації на правах суб`єкта російської федерації.

Крім того, у визначені указом голови незаконно утвореної цивільно-військової адміністрації Херсонської області № 88-у від 20.09.2022 дні з 23 по 27 вересня 2022 року ОСОБА_6 , діючи за попередньою змовою групою осіб, матеріали досудового розслідування відносно яких виділено в окреме провадження,прийняв участь у проведенні референдуму шляхом здійснення подворового обходу мешканців с. Шевченко Скадовського району Херсонської області з метою їх залучення до голосування за вихід Херсонської області зі складу України та про входження Херсонської області до складу російської федерації на правах суб`єкта російської федерації, пропонував мешканцям с. Шевченко Скадовського району Херсонської області проголосувати шляхом проставлення відповідних відміток у бюлетені.

У подальшому 27 вересня 2022 року, так звана, ЦВК Херсонської області за результатами підрахунку всіх бюлетенів визнала незаконний референдум про приєднання Херсонської області до російської федерації таким, що відбувся. Відповідно до його результатів задекларовано 497051 громадян, що становить 87,05 % від загальної кількості виборців, які прийняли участь у голосуванні, проголосували за вихід Херсонської області зі складу України та про входження Херсонської області до складу російської федерації на правах суб`єкта російської федерації.

Незаконні дії ОСОБА_6 з участі в організації та проведенні 23 27 вересня 2022 року незаконного референдуму про вихід Херсонської області зі складу України та про входження її до складу російської федерації на правах суб`єкта російської федерації створили передумови для визнання російською федерацією незаконного референдуму на тимчасово окупованій територій України таким, що відбувся та незаконного приєднання Херсонської області до складу російської федерації.

Дії підозрюваного ОСОБА_6 органом досудового розслідування кваліфіковано за ч.2 ст.28 ч. 5 ст. 111-1 КК України, як колабораційна діяльність, а саме участь в організації та проведенні незаконного референдуму на тимчасово окупованій території, вчинена за попередньою змовою групою осіб.

Посилаючись на те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна або без такої, перебуваючи на тимчасово окупованій території України в с. Шевченко Скадовського району Херсонської області, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду шляхом перетину державного кордону України через неконтрольовані його ділянки, що межують з російською федерацією, крім того, ОСОБА_6 , який за даними слідства на даний час перебуває на території с. Шевченко Скадовського району, де проживають родичі свідків та продовжує співпрацювати з окупаційною владою, може чинити на них вплив, у тому числі й у способи, небезпечні для життя і здоров`я з метою зміни, спотворення їх показань чи відмови від дачі показань, перебуваючи на волі, в умовах збройної агресії рф проти України та ведення бойових дій, може вчинити інші кримінальні правопорушення проти основ національної безпеки України, що свідчить про наявність ризиків, передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, прокурор просить про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримала, з підстав у ньому викладених, просила про його задоволення.

Захисник підозрюваного у судовому засіданні, вказавши на відсутність звязку із підозрюваним, вирішення вказаного клопотання залишила на розсуд суду.

Вивчивши доводи клопотання, вислухавши доводи прокурора на його підтримку, думку захисника, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

26.04.2024 р. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.5 ст. 111-1 КК України, про що у загально державному засобі масової інформації газеті «Урядовий кур`єр», а також на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора розміщено відповідне повідомленняв порядку ст. 135, ч. 1 ст. 278 КПК України.

Вказаний факт підтверджений прокурором у судовому засіданні документально.

Підозрюваний ОСОБА_6 , будучи викликаними до органу досудового розслідування шляхом публікацій в засобах масової інформації - газеті «Урядовий кур`єр» та на веб-сайті Офісу Генерального прокурора повісток про виклик на 30.04.2024, 01.05.2024, 02.05.2024 рокудо слідчого не з`явився, не повідомивши про причини неявки, що в тому числі свідчить про переховування від органів досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

У зв`язку з неприбуттям підозрюваного ОСОБА_6 на неодноразові виклики до органу досудового розслідування, переховуванням з метою ухилення від кримінальної відповідальності, постановою слідчого від 03.05.2024 р. ОСОБА_6 оголошено у розшук.

Матеріалами клопотання підтверджується, що підозрюваний ОСОБА_6 на даний час перебуває в АДРЕСА_1 , яке було захоплено представниками збройних сил та іншими військовими формуваннями російської федерації та на даний час знаходиться під тимчасовою окупацією держави-агресора.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000265 від 25.07.2022 відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.5 ст.111-1 КК України, триває.

Згідно до ч. 7 ст. 42 КПК України, підозрюваний зобов`язаний в тому числі прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження; підкорятися законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

За правилами ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим пунктами 1-5 частини 1 цієї статті, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Ч. 1 ст. 183 КПК України, визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього кодексу, крім випадків, передбачених п.п.6,7ст. 176 КПК України.

Ст. 193 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст.ст. 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим кодексом для вручення повідомлень.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання.

В ч. 1 ст. 135 КПК України передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Відповідно до ч. 2 ст. 135 КПК України у разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

У судовому засіданні встановлено, що письмове повідомлення про підозру ОСОБА_6 особисто вручено не було, оскільки останній перебуває на даний час на непідконтрольній території України.

На виклики слідчого підозрюваний не з`явився, не повідомляючи про причини неявки, що свідчить про його ухилення від кримінальної відповідальності.

У судовому засіданні прокурором доведено, що ОСОБА_6 набув статусу підозрюваного у даному кримінальному провадженні, оскільки органом досудового розслідування вжито всіх можливих заходів для вручення йому повідомлення про підозру у спосіб, передбачений кримінальним процесуальним кодексом України для вручення повідомлень.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.5 ст. 111-1 КК України, підтверджується даними: протоколу допиту свідка ОСОБА_7 від 03.05.2023 р.; протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 03.05.2023 р.; протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 23.05.2023 р.; протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 21.05.2023 р.; протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 01.09.2023 р.; протоколів впізнання за фотознімками ОСОБА_6 зі свідками ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ; протоколу огляду російського Інтернет-ресурсу «Официальный сайт Администрации Херсонськой области», в розділі якого «Деятельность» розміщені «Указы губернатора 2022 год», серед яких є указ губернатора № 245-р від 22.07.2022 «Об избирательной комиссии Херсонской области»;протоколу огляду публікації, розміщеної на загальнодоступній сторінці Всесвітньої мережі Інтернет, а саме російського Інтернет-ресурсу «Официальный сайт Администрации Херсонской области» із заголовком « ІНФОРМАЦІЯ_2 », зі змісту якого вбачається, що 20.09.2022 самопроголошена громадянська рада Херсонської області звернулася до самопроголошеного голови ВЦА сальдо в.в. та до самопроголошеного голови правління ВЦА Херсонської області ОСОБА_12 із пропозицією негайного проведення референдуму на території Херсонської області; протоколу огляду публікації, розміщеної на загальнодоступному месенджері «Telegram» на офіційній інтернет-сторінці представника окупаційної влади російської федерації в Херсонській області голови військово-цивільної адміністрації Херсонської області сальдо в.в. за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_3 під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_4 » та відеозапис промови останнього з вказаного приводу. Дата публікації 20.09.2022; протоколу огляду російського Інтернет-ресурсу «Официальный сайт Администрации Херсонськой области», в розділі якого «Деятельность» розміщені «Указы губернатора 2022 год» серед яких є указ губернатора № 88 від 20.09.2022 «О назначении референдума Херсонской области о выходе Херсонской области из состава Украины и о вхождении Херсонской области в состав российской федерации на правах субъекта российской федерации»;протоколу огляду публікації, розміщеної на загальнодоступній сторінці Всесвітньої мережі Інтернет, а саме російського Інтернет-ресурсу «Официальный сайт Администрации Херсонськой области» із заголовком « ІНФОРМАЦІЯ_5 », зі змісту якого вбачається, що 27.09.2022 самопроголошена голова так званої центральної виборчої комісії Херсонської області ОСОБА_13 звітує про результати референдума щодо виходу Херсонської області зі складу України та про входження Херсонської області до складу російської федерації на правах суб`єкта російської федерації;протоколу огляду публікації, розміщеної на загальнодоступній сторінці Всесвітньої мережі Інтернет, а саме російського Інтернет-ресурсу «Официальный сайт Администрации Херсонськой области» із заголовком « ІНФОРМАЦІЯ_6 », зі змісту якого вбачається, що 28.09.2022 самопроголошений голова адміністрації Херсонської області ОСОБА_14 надіслав до президента рф путіна в.в. пропозицію щодо необхідності прийняття Херсонської області до складу рф як нового суб`єкта російської федерації;протоколу огляду публікації, розміщеної на загальнодоступній сторінці Всесвітньої мережі Інтернет, а саме російського Інтернет-ресурсу «Официальный сайт Администрации Херсонськой области» із заголовком «россия признала Херсонскую область», зі змісту якого вбачається, що 29.09.2022 президентом російської федерації винесено указ № 686, згідно якого визнано державний суверенітет та незалежність Херсонської області;протоколу огляду публікації, розміщеної на загальнодоступній сторінці Всесвітньої мережі Інтернет, а саме російського Інтернет-ресурсу «Официальный сайт Администрации Херсонськой области» із заголовком «Договор между российской федерацией и Херсонской областью о принятии в российскую федерацию Херсонской области и образовании в составе российской федерации нового субъекта от 30 сентября 2022 года (ратифицирован федеральным законом от 4 октября 2022 года № 375-ФЗ, вступил в силу 5 октября 2022 года, письмо мид россии от 05.10.2022 № 19696/дп)». Дата публікації 03.10.2022.

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, п. 34).

У п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).

При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».

В справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Достатність даних для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення є оціночним поняттями.

Досліджені у судовому засіданні дані є достатньо вагомими у своїй сукупності для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.28 ч. 5 ст.111-1 КК України.

Матеріали кримінального провадження також містять дані, які вказують на наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, виходячи з наступного.

Так, підозрюваний ОСОБА_6 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.28 ч.5 ст.111-1 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжкого за яке передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти основ національної безпеки України, будучи викликаним для допиту як підозрюваний, у призначений час та місце без поважних причин не з`явився і про причини своєї неявки не повідомив, крім того, ОСОБА_6 , який за даними слідства на даний час перебуває на території с. Шевченко Скадовського району, де проживають родичі свідків та продовжує співпрацювати з окупаційною владою, може чинити на них вплив, у тому числі й у способи, небезпечні для життя і здоров`я з метою зміни, спотворення їх показань чи відмови від дачі показань, перебуваючи на волі, в умовах збройної агресії рф проти України та ведення бойових дій, може вчинити інші кримінальні правопорушення проти основ національної безпеки України.

Підозрюваний ОСОБА_6 неодноразово не з`являвся за викликами до слідчого.

Вказане дає обґрунтовані підстави вважати, що існують ризики переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень.

З урахуванням наведеного, вагомості досліджених у судовому засіданні даних про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.5 ст.111-1 КК України, тяжкість покарання, що може бути призначене підозрюваному в разі притягнення до кримінальної відповідальності, особу підозрюваного, який обґрунтовано підозрюється у вчиненні найбільш суспільно небезпечного злочину, характеру та способу ймовірно вчиненого кримінального правопорушення проти держави Україна, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і саме така міра запобіжного заходу, як тримання під вартою, є обґрунтованою.

Застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу, на даній стадії досудового розслідування кримінального провадження не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Також, відповідно до положень ст.ст. 183,193,194 КПК України, згідно з якими при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається та у разі наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, питання про обрання підозрюваному запобіжного заходу вирішуватиметься остаточно вже після його затримання та доставки до суду, тому строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного, який виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, триває до його затримання та доставки до суду і не обмежується строком, встановленим ч.1 ст. 197 КПК України, підозрюваному ОСОБА_6 відносно якої необхідно обрати запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою без визначення строку дії такого запобіжного заходу, розмір застави слідчим суддею не визначається.

Обставини, визначені ч. 2 ст. 183 КПК України, які б унеможливлювали застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , відсутні.

З урахуванням наведеного, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 186, 193, 196, 197, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання - задовольнити.

Обрати підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч. 5 ст. 111-1 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення строку дії такого запобіжного заходу та розміру застави.

Після затримання підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження, розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1