УХВАЛА

08 травня 2024 року

м. Київ

справа № 389/525/19

провадження № 51 - 2451 ск 20

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 на ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 08 лютого 2024 року стосовно засудженого ОСОБА_5 ,

установив:

У касаційній скарзі захисник просить перевірити вказане судове рішення

в касаційному порядку.

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), Верховний Суд дійшов висновку,

що її подано без додержання вимог зазначеної статті.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК у касаційній скарзі зазначаються обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судових рішень.

Посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону, що

є підставами для скасування або зміни судових рішень, і які, на її думку, допущені судами при їх винесенні, навести конкретні докази та аргументи в обґрунтування кожної позиції.

Відповідно до ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є лише істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК) та невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК).

Однак, захисник у касаційній скарзі наводить доводи, що за своїм змістом стосуються невідповідності висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження, неповноти судового розгляду та правової оцінки доказів, наданої судами, що згідно зі ст. 433, 438 КПК не є предметом перевірки суду касаційної інстанції.

Захисник не вказує на конкретні порушення вимог норм матеріального та процесуального права, які, на його думку, були допущені апеляційним судом при перевірці вироку, зважаючи на приписи статей 404, 409, 419 КПК, та не конкретизує на які саме доводи апеляційної скарги засудженого не було надано відповіді судом апеляційної інстанції, а відтак, й немає обґрунтування незаконності судового рішення.

Зміст касаційної скарги захисника зводиться до цитування ухвали суду апеляційної інстанції та норм кримінального процесуального законодавства, які на думку захисника було порушено цим судом.

Окрім того, посилаючись виключно на істотні порушення вимог КПК допущені судом апеляційної інстанції, захисник у касаційній скарзі просить скасувати судові рішенні постановлені судами обох інстанцій, що не узгоджується наведеними вище положеннями закону.

Згідно з ч. 3 ст. 427 КПК, якщо особа не бажає брати участі у касаційному розгляді, вона зазначає про це в касаційній скарзі. Однак жодних застережень щодо цієї обставини скарга не містить.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.

За правилами ст. 429 КПК суд касаційної інстанції встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог ст. 427 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху та надає особі, яка подала скаргу, необхідний строк для усунення недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд

постановив:

Касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 на ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 08 лютого 2024 року стосовно засудженого ОСОБА_5 , залишити без руху і надати йому строк для усунення вказаних недоліків упродовж семи днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити останньому, що у разі неусунення недоліків в установлений строк касаційну скаргу йому буде повернуто.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3