Справа № 461/4123/24
Провадження № 1-кс/461/3083/24
УХВАЛА

18.05.2024 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участі:

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7

розглянувши клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ Національної поліції у Львівській області майора поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, громадянина України, українця, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000087 від 11.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 310 КК України в межах якого ОСОБА_8 , ОСОБА_5 і ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 310 КК України, -

ВСТАНОВИВ :

Слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням, яке обґрунтоване тим, що ОСОБА_8 , діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_5 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими досудовим розсуванням особами, усвідомлюючи протиправність своїх дій, у невстановлений слідством період але не пізніше 25.12.2023, діючи умисно, всупереч «Порядку провадження діяльності, пов`язаної з обігом наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, та контролю за їх обігом», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №589 від 03.06.2009, із наступними змінами та доповненнями, та всупереч положень Закону України «Про обіг в Україні наркотичних засобів, психотропних речовин, їхніх аналогів і прекурсорів», Закону України «Про засади протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин та зловживання ними», умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді порушення правил обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, тобто діючи з прямим умислом, вчинив кримінальне правопорушення у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, що виразилось у тому, що ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та ОСОБА_9 у приміщенні колишнього свинокомплексу за адресою: АДРЕСА_3 , незаконно вирощували 648 кущів рослини конопель, з метою їх збуту, за наступних обставин.

Так, в невстановлений досудовим розслідування час, але не пізніше 25.12.2023 ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та ОСОБА_9 в приміщенні колишнього свинокомплексу за адресою: АДРЕСА_3 , облаштували місце для незаконного вирощування рослини конопель, з метою їх збуту, зокрема вказане місце обладнали лампами освітлення та вентиляторами, а також для забезпечення режиму поливу провели шланги з водою до кожної кімнати де незаконно вирощували кущі коноплі.

В подальшому в невстановлений досудовим розсуванням час, але не пізніше 17.05.2024 ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та ОСОБА_9 висадили в окремі грошики 648 рослини конопель які розмістили в облаштованих для незаконного вирощування приміщеннях та продовжували доглядати, шляхом регулювання температурного режиму у приміщенні, забезпеченням добривами, здійснення періодичного поливу, висаджені ними рослини конопель з метою їх доведення до стадії дозрівання та подальшого виготовлення з них наркотичного засобу «канабіс».

Розуміючи, що для повноцінного дозрівання рослин «конопель» та можливості їх збору та подальшого збуту, необхідний відповідний та безперервний догляд за ними, діючи відповідно до домовленості групи, розробили графік чергування у приміщенні за адресою: АДРЕСА_3 , згідно якого ОСОБА_8 та ОСОБА_9 чергували у приміщенні де незаконного вирощували 648 кущів рослини конопель в період з п`ятниці по понеділок кожного тижня, а ОСОБА_5 з понеділка по п`ятницю кожного тижня.

17.05.2024 незаконна діяльність ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та ОСОБА_9 була припинена, під час проведення обшуку у приміщенні за адресою: АДРЕСА_3 , виявлено та вилучено вказані 648 кущів рослин конопель з яких 151 рослина є саджанцями рослини конопель, які мають анатомо-морфологічні ознаки, характерні для рослин коноплі, містять тетрагідроканабінол і відносяться до рослин роду коноплі (Cannabis).

Слідчий зазначив, що станом на день подання клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, відтак просить слідчого суддю застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор та слідчий в судовому засідання клопотання підтримала, просили суд задовільнити його в повному обсязі.

Підозрюваний в судовому засіданні вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення визнав частково. Вказав, що вирощував рослини конопель для власного споживання. Захисник зазначив, що у підозрюваного наявні міцні соціальні зв`язки, зокрема він одружений, частково визнає свою вину, буде співпрацювати зі слідством, а тому просив зменшити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Дослідивши матеріали поданого клопотання, врахувавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000087 від 11.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 310 КК України в межах якого ОСОБА_8 , ОСОБА_5 і ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 310 КК України.

17.05.2024 о 18:48 год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

18.05.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 310 КК України а саме: у незаконному посіві та незаконному вирощуванні конопель у кількості 50 і більше рослин, вчиненому за попередньою змовою групою осіб з метою збуту.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

За такого, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність підозрюваного до вчинення такого злочину вірогідною та достатньою для застосування відносно нього запобіжного заходу.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема:

-протоколами проведення негласних слідчих (розшукових) дій;

-протоколом проведення обшуків та речовими доказами вилученими в ході проведення обшуків;

-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочинів;

-іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності та взаємозв`язку.

Ураховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що підозрюваний своїми діями, про які йдеться у повідомленні про підозру, міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення.

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_5 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акта, а не під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Крім того, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведене існування ризиків, а саме:

-ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та/або суду свідчить те, що у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, останньому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років, без альтернативи призначення іншого покарання, а тому страх та невідворотність в майбутньому покарання за вчинені ним діяння може спонукати останнього, перебуваючи на волі, ухилитися (змінити місце проживання тощо) від органів досудового розслідування, суду з метою уникнення покарання. Крім того, у підозрюваного відсутнє місце праці, офіційне джерело доходу та міцні соціальні зв`язки, які б перешкоджали йому переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

-ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст. 177 КПК України, тобто знищити, сховати документи, речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Даний ризик обґрунтовується тим, що в ході досудового розслідування на даний час проводяться заходи щодо встановлення місць та осіб де здійснювався збут наркотичних засобів та психотропних речовин учасниками вказаної групи, які мають вагоме доказове значення для встановлення обставин даного кримінального провадження, а тому останній з метою приховання важливих для кримінального провадження доказів своєї протиправної діяльності, може сховати, спотворити або знищити їх, а також надати вказівку невстановленим на даний час органом досудового розслідування співучасникам знищити чи приховати вказані наркотичні засоби, психотропні речовини, знаряддя їх виготовлення та підтверджуючі документи;

ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, обґрунтовується тим, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань (ст. 23 КПК України), свідки судом ще не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу вироку відносно нього;

При цьому, слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що інші запобіжні заходи з об`єктивних причин не забезпечать законослухняну поведінку підозрюваного.

Пунктом 2 ч. 5 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Обираючи підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких злочинів, а тому з урахуванням обставин справи та долучених до матеріалів клопотання письмових документів, слідчий суддя вважає виправданим та обґрунтованим клопотання слідчого про застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 369-372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого, - задоволити повністю.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, терміном на 60 діб, тобто до 15 липня 2024 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242240 грн., та у разі внесення застави покласти на підозрюваного строком на 60 діб наступні обов`язки:

1) прибувати до старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ НП у Львівській області майора поліції ОСОБА_4 або іншого слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

2) не відлучатися з м. Львова без дозволу старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_4 або іншого слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора або суду;

3) повідомляти старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_4 або іншого слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

5) утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними в даному кримінальному проваджені, а саме: ОСОБА_8 та ОСОБА_9

Повний текст ухвали проголошено 22 травня 2024 року о 16 год. 20 хв.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1