Справа № 369/2791/24
Провадження №1-кс/369/703/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.02.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання заступника начальника СВ відділу поліції №1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_5 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000057 від 11.01.2024 року, порушеного за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання заступника начальника СВ відділу поліції №1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_5 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000057 від 11.01.2024 року, порушеного за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої вимоги мотивує тим, що Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ.

Указами Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні №133/2022 від 14.03.2022, №259/2022 від 18.04.2022, №341/2022 від 17.05.2022, №573/2022 від 12.08.2022, №757/2022 від 07.11.2022, №58/2023 від 06.02.2023, №254/2023 від 01.05.2023, №451/2023 від 26.07.2023 воєнний стан продовжувався, останній раз Указом президента №734/2023, затвердженого Законом України від 08.11.2023 року №3429-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 годин 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 будучи судимим за вироком Київського апеляційного суду від 29.03.2023 за ч.4 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі, на шлях виправлення та перевиховання не став, а повторно вчинив умисний злочин проти власності за наступних обставин.

Так, 31.12.2023 близько 20 год 11 хв., ОСОБА_4 , зайшов до приміщення магазину «Румпер», що знаходитьс за адресою: АДРЕСА_1 , де маючий прямий умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконно збагатитися, діючи в умовах воєнного стану, пересвідчившись, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно, протиправно, викрав з тумби магазину грошові кошти в сумі 27000 гривень, що належать потерпілій ОСОБА_6 .

Після чого, ОСОБА_4 , з місця вчинення злочину зник та викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_6 майнової шкоди на суму 27000 гривень.

Крім того, Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ.

Указами Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022,

№ 341/2022 від 17.05.2022, № 573/2022 від 12.08.2022, № 757/2022 від 07.11.2022, № 58/2023 від 06.02.2023, № 254/2023 від 01.05.2023, № 451/2023 від 26.07.2023 воєнний стан продовжувався, останній раз Указом Президента №734/2023, затвердженого Законом України від 08 листопада 2023 року №3429-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 10.01.2024 близько 17:30 годин, зайшов до приміщення спортивного клубу, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , де маючи прямий умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконно збагатитися, діючи в умовах воєнного стану, пересвідчившись, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно викрав гаманець в якому знаходилися грошові кошти в сумі 300 гривень, що належить потерпілому ОСОБА_7 .

Після чого, продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, діючи в умовах воєнного стану, утримуючи при собі вказану барсетку, вийшов з приміщення клініки, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_7 майнової шкоди на суму 300 гривень.

Крім того, Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ.

Указами Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022,

№ 341/2022 від 17.05.2022, № 573/2022 від 12.08.2022, № 757/2022 від 07.11.2022, № 58/2023 від 06.02.2023, № 254/2023 від 01.05.2023, № 451/2023 від 26.07.2023 воєнний стан продовжувався, останній раз Указом Президента №734/2023, затвердженого Законом України від 08 листопада 2023 року №3429-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 10.01.2024 близько 18:05 годин, зайшов до приміщення стоматологічної клініки «Доктора Масонцева», що знаходиться за адресою: Київська область, Бучанський район, с. Софіївська Борщагівка, вул. Лесі Українки, 20, офіс 9, де маючи прямий умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконно збагатитися, діючи в умовах воєнного стану, пересвідчившись, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно викрав барсетку в якій знаходилися грошові кошти в сумі 10 000 гривень, що належить потерпілій ОСОБА_8 .

Після чого, продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, діючи в умовах воєнного стану, утримуючи при собі вказану барсетку, вийшов з приміщення клініки, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_8 майнової шкоди на суму 10 000 гривень.

У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Мала Ольшанка Кіровоградської області, громадянин російської федерації, тимчасово не працюючий, без зареєстрованого місця проживання, останнє місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 .

Крім цього у відповідності до вимог п. 3 ч.1 ст. 276, ч. 1 ст.278 КПК України, слідчим за погодженням з прокурором ОСОБА_4 було оголошено про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення.

Підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, являються зібрані докази у кримінальному провадження, а саме: протокол прийняття заяви від заявника, протокол допиту свідка ОСОБА_8 , протокол допиту свідка ОСОБА_9 , протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, протокол огляду речового доказу (відеозапису), інші докази у своїй сукупності.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Так, вироком Київського Апеляційного суду від 29.03.2023 обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , призначено покарання у вигляді позбавлення волі строком на 5 років, та останнього на даний час поміщено до СІЗО арештний дім ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України», що за адресою м. Київ, вул. Дегтярівська, 13. Для досягнення дієвості кримінального провадження, з урахуванням ризиків, передбачених п. 1. 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, виникла необхідність у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Так, в ході здійснення досудового розслідування встановлено, що підозрюваний може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_4 полягає в тому, що він є громадянином іншої держави, міцних соціальних звязків на території України не має, на утриманні малолітніх (неповнолітніх) дітей, непрацездатних членів сімї не має, офіційно не працелаштований, основним джерелом доходу для підозрюваного ОСОБА_4 було саме вчинення крадіжок.

Водночас, стороною обвинувачення не встановлено стримуючих факторів, які б свідчили, що підозрюваним не будуть вживатися перешкоди для запобігання відправлення правосуддя у спосіб неявки в судове засідання.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким підозрюваний ОСОБА_4 може впливати на свідків у кримінальному провадженні, необхідно зазначитизазначає, що наразі існує ризик того, що підозрюваний може чинити тиск на свідків у даному кримінальному провадженні з метою зміни їх показань в суді для уникнення покарання.

На підставі викладеного сторона обвинувачення дійшла до висновку, що ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, має місце у зв`язку із не проведенням у судовому засіданні допиту свідків.

Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, обґрунтовується тим, що згідно вимоги на судимість ОСОБА_4 неодноразово вже притягався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих кримінальних правопорушень, а отже підозрюваний ОСОБА_4 , який не має постійного місця роботи та засобів для існування, неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, може, на думку сторони обвинувачення, знову вчинити кримінальне правопорушення.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, тому соціальні наслідки та можлива суспільна реакція (насамперед вчинення кримінального правопорушення в умовах воєнного стану) виправдовує необхідність попереднього ув`язнення підозрюваного.

З огляду на викладене, сторона обвинувачення вважає, що застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованою та необхідною мірою, оскільки ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні умисного тяжкого злочину, максимальним покаранням за який є позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, у зв`язку з чим, на думку сторони обвинувачення, існує ймовірний ризик, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення. Застосування альтернативного запобіжного заходу, такого як домашній арешт чи особисте зобов`язання, не зможе запобігти всім вище вказаним ризикам.

На підставі вищевикладеного, слідча просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мала Ольшанка Кіровоградської області, громадянина російської федерації, тимчасово не працюючого, без зареєстрованого місця проживання, який тимчасово проживав за адресою: АДРЕСА_3 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у слідчому ізоляторі арештному домі «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 діб.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримала та просила задовольнити в повному обсязі.

У судовому засіданні підозрюваний заперечував щодо задоволення клопотання та просив обрати запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, додані до нього документи, заслухавши думку учасників процесу, дійшов наступного висновку.

Як вбачається з наданих суду матеріалів, у провадженні СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000057 від 11.01.2024 року, порушеного за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Мала Ольшанка Кіровоградської області, громадянин російської федерації, тимчасово не працюючий, без зареєстрованого місця проживання, останнє місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 .

Крім цього у відповідності до вимог п. 3 ч.1 ст. 276, ч. 1 ст.278 КПК України, слідчим за погодженням з прокурором ОСОБА_4 було оголошено про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення.

Підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, являються зібрані докази у кримінальному провадження, а саме: протокол прийняття заяви від заявника, протокол допиту свідка ОСОБА_8 , протокол допиту свідка ОСОБА_9 , протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, протокол огляду речового доказу (відеозапису), інші докази у своїй сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які визначені ст. 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Прокурор при розгляді клопотання довів обставини, передбачені п.п. 1-3 ч.1 ст. 194 КПК України.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке відноситься до категорії тяжких злочинів.

При цьому слідчим суддею прийнято до уваги практику Європейського суду з прав людини, зокрема те, що обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку. Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень.

Оцінюючи доводи про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя приймає до уваги те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за вчинення якого передбачена у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, наведена обставина на переконання слідчого судді, сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Крім того, слідчий суддя, приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризиків незаконного впливу на свідків в даному кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження вчинення кримінального правопорушення, враховуючи характер інкримінованих підозрюваному дій, їх мотивів. При цьому при встановленні наявності ризику впливу на свідків слідчий суддя враховувує встановлену КПК України процедуру отримання показань, що після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - свідок допитується безпосередньо в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК), тому на стадії досудового розслідування - на початковому етапі кримінального провадження, вказаний ризик є реальним.

Слідчий суддя при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 враховує дані про особу підозрюваного, який офіційно не працевлаштований, не одружений, що підверджує відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

Враховуючи викладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчої про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є таким, що підлягає задоволенню, оскільки є достатньо підстав вважати, що існують ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити його вчинення, що застосування іншого менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку та запобігти вказаним ризикам.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч. 3. ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

При цьому, згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється., тяжкість кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, його майновий та сімейний стан, вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що перевищує встановлений розмір застави для даної категорії кримінальних правопорушень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений протягом дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважаю за необхідне покласти на ОСОБА_4 обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього;

- не відлучається із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками;

- здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 196, 309, 369-372 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мала Ольшанка Кіровоградської області, громадянина російської федерації, тимчасово не працюючого, без зареєстрованого місця проживання, який тимчасово проживав за адресою: АДРЕСА_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» строком на 42 доби, в межах строків досудового розслідування, тобто до 31 березня 2024 року (включно).

Одночасно визначити розмір застави для ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі тридцяти п`яти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 20 * 3028 гривень = 60 560 ( шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень 00 копійок.

Отримувач ТУ ДСА України в Київській області, код отримувача (код ЄДРПОУ) 26268119, банк отримувача: Держказначейська служба України, м. Київ, рахунок отримувача UA0018661.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінали документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на зазначений рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державна установа Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти, якщо відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання даного підозрюваного під вартою, та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Києво-Святошинського районного суду Київської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього;

- не відлучається із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками;

- здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали оголошено 23.02.2024 року о 11:15 годин.

Слідчий суддя Наталія ПІНКЕВИЧ