Справа № 182/3986/22
Провадження № 1-кп/0182/392/2024
У Х В А Л А

Іменем України

28.03.2024 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 0000944 по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України,-

з участю

прокурора ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_3 (в режимі ВКЗ)

захисника ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

В провадження Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшло кримінальне провадження № 0000944 по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України.

Прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 у зв`язку з тим, що ризики, які були наявними на момент обрання цього запобіжного заходу не минули та наразі наявні ризики того, що обвинувачений, може переховуватись від суду, може чинити тиск на свідків.

Обвинувачений ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_5 підтримав позицію свого підзахисного та заявив клопотання про обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за адресою проживання обвинуваченого.

Вислухавши думку учасників, суд вважає можливим клопотання прокурора задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Європейським судом з прав людини неодноразово відзначалось, що тримання під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, зважаючи на суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи.

У п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року закріплено право кожного на свободу та особисту недоторканність; заборону позбавлення свободи, крім випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

ОСОБА_3 обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого злочину передбаченого ч.3 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років.

Таке суворе покарання може спонукати ОСОБА_3 переховуватись від суду і є належним обґрунтуванням існування ризику переховування від суду.

Європейський суд з прав людини також погоджується з таким обґрунтуванням ризику переховування від суду, наприклад у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Також суд вважає, що до теперішнього часу існує ризик тиску на свідків, оскільки ці особи не допитані. Вказані обставини можуть спонукати ОСОБА_3 чинити на них тиск з метою зміни ними своїх показів.

Разом з тим, суд враховує, що відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Згідно вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п.3 ч.5 ст. 182 КПК України встановлює, що особі, обвинуваченій у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається від 80 до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд вважає за необхідне визначити розмір застави, який зможе забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а саме 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

В разі внесення застави на обвинуваченого ОСОБА_3 відповідно до вимог ст. 194 КПК України покладаються наступні обов`язки:

з`являтися по виклику суду, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, а в разі неможливості з`явитися з поважної причини, своєчасно повідомляти про це орган який викликає;

не відлучатися з населеного пункту в якому він мешкає без згоди суду, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

повідомляти суд, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження про зміну місця проживання.

Строк дії запобіжного заходу слід продовжити не більше ніж на 60 днів.

Керуючись ст. 331 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 задовольнити, в задоволенні клопотання захисника відмовити.

Продовжити дію щодо обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, рахуючи з 28.03.2024 року до 26.05.2024 року включно.

Одночасно визначити обвинуваченому ОСОБА_3 розмір застави, який зможе забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а саме 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Обвинувачений або заставодавець має право у будь який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

В разі внесення застави на обвинуваченого ОСОБА_3 відповідно до вимог ст. 194 КПК України покладаються наступні обов`язки:

з`являтися по виклику суду, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, а в разі неможливості з`явитися з поважної причини, своєчасно повідомляти про це орган який викликає;

не відлучатися з населеного пункту в якому він мешкає без згоди суду, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

повідомляти суд, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження про зміну місця проживання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена на протязі 5 днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1