Справа № 630/487/24
Провадження № 1-кс/630/177/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 року м. Люботин

Слідчий суддя Люботинського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Люботин Харківської області, клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000135 від 06.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене 06.06.2024 за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Пісочин на блок посту «Пісочин», а саме на транспортний засіб Suzuki 750 р.н., НОМЕР_1 , шляхом позбавлення права користування, відчуження, розпорядження.

Прокурор вважає, що вказане майно має суттєве значення у кримінальному провадженні як речовий доказ та для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна.

В обґрунтування клопотання прокурором зазначено, що в провадженні сектору дізнання відділення поліції №2 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження за № 0000135 за ознаками складу злочину, передбаченого ст. 290 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що до чч відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що за адерсою: АДРЕСА_1 , на блок-посту "Пісочин" було зупинено мотоцикл Suzuki 750, р.н. НОМЕР_1 , під керуванням військовослужбовця ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого під час перевірки документів було виявленно відсутність свідоцтва про реєстрацію т/з та сліди знищення номерів вузлів та агрегатів транспортного засобу.

06 червня 2024 року вказане повідомлення внесено дізнавачем сектору дізнання відділення поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000135 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

06.06.2024 року слідчим СВ відділення поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області ст. лейтенантом поліції ОСОБА_6 було проведеного огляд місця події, за адресою: Харківська обл., Харківський район, смт Пісочин, на блок-посту «Пісочин», в ході якого оглянуто транспортний засіб мотоцикл Suzuki 750, р.н. НОМЕР_1 , який у подальшому тимчасово вилучено у зв`язку з тим, що без вилучення вказаного транспортного засобу сліди кримінального проступку могли бути знищені, а саме авто могло бути передане іншим особам, що унеможливило б у подальшому проведення досудового розслідування та доказування складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

Згідно відомостей ГСЦ МВС інформація щодо р.н. НОМЕР_1 відсутня. Здійснити перевірку за номером вузлів та агрегатів не можливо, через його часткове знищення.

За кермом транспортного засобу мотоциклу Suzuki 750, р.н. НОМЕР_1 , перебував ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає: АДРЕСА_2 та який пояснив, що вказаний транспортний засіб він придбав за усною домовленістю за 2500 доларів США у невідомого чоловіка з оголошення на інтернет платформі з продажу товарів «Olx».

Вилучене майно на підставі постанови дізнавача визнано речовим доказом.

Прокурор просив розглянути клопотання без його участі.

Особа, у користуванні якої перебувало вилучене майно ОСОБА_4 , направив до суду заяву, в якій зазначив, що він не заперечує проти клопотання прокурора про накладення арешту.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та додані до нього докази, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, приходить до висновку задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Стаття 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і у такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, де вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Судом встановлено, що підставою внесення відомостей до ЄРДР було виявлення відсутністі свідоцтва про реєстрацію т/з та сліди знищення номерів вузлів та агрегатів транспортного засобу..

Постановою дізнавача відділення поліції №2 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області майно, вилучене під час огляду 06.06.2024, визнано речовим доказом.

Факт ймовірного вчинення кримінального правопорушення, як підстава застосуванню заходів забезпечення кримінального провадження, підтверджується долученими до клопотання про арешт майна матеріалами, а саме: витягом з ЄРДР від 06.06.2024; дорученням про здійснення досудового розслідування; повідомленням про здійснення досудового розлідування; протоколами огляду місця події від 06.06.2024; фото таблицею огляду місця події від 06.06.2024; поясненнями ОСОБА_4 ; довідкою АМТ ГСЦ; постановою про визнання та долучення до матеріалів кримінального провадження речових доказів від 06.06.2024.

Таким чином, майно, на яке прокурор просить накласти арешт відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що майно на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом у справі, воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, в зв`язку з чим належить накласти арешт на майно.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі викладеного і керуючись ст. 2, 7, 16, 98, 107, 131, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом позбавлення права користування, відчуження, розпорядження майном, вилученого 06.06.2024, а саме на транспортний засіб Suzuki 750, р.н. НОМЕР_1 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити зацікавленим особам право на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення - з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1