ГОРОДИЩЕНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 699/1494/23
провадження № 1-кп/691/224/24
УХВАЛА

08 лютого 2024 рокум. Городище

Городищенський районний суд Черкаської області в складі судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника (адвоката) ОСОБА_4 , обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши в підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу, в кримінальному провадженні № 0000014 відомості 20.01.2023 внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань, про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 125, частиною 3 статті 190, частиною 4 статті 190, частиною 1 статті 309 КК України, про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 190, частиною 3 статті 190, частиною 4 статті 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду на стадії підготовчого провадження знаходиться вказане кримінальне провадження з обвинувальним актом та реєстром матеріалів досудового розслідування щодо ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 125, ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 309 КК України та ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.

08.02.2024 в судове засідання прибули прокурор, обвинувачені, захисник.

Потерпілі ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 в підготовче судове засідання не зявилися. Причини не прибуття не повідомили. Заяв (клопотань) не подали.

В канцелярії суду 08.02.2024 зареєстровано та передано на розгляд клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді дошанього арешту щодо обвинуваченого ОСОБА_5 .. Так, прокурор звертається з клопотанням про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту у звязку з тим, що на даний час не сплили ризики передбачені ст. 177 КПК України, а саме: переховуватись від органу досудового розслідування; незаконно впливати на потерпілих та свідків у вказаному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обставини вчинення кримінальних правопорушень та ризики викладені прокурором письмово в клопотанні.

У звязку з неявкою в судове засідання потерпілих, та заявлених заперечень учасників процесу щодо здійснення підготовчого судового засідання за відсутності останніх, а також за відсутністю заперечень щодо розгляду внесеного прокурором клопотання, суд вирішив розглянути заявлене клопотання прокурора щодо продовження дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 , поза участі потерпілих, а підготовче провадження розглядом відкласти.

Прокурор клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підтримала у повному обсязі. Зазначає, що на стадії досудового розслідування до обвинуваченого був застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, у звязку з закінчення строку дії якого прокурор вважав доцільним його продовження, оскільки, на її думку, зберігаються ризики того, що обвинувачений, під загрозою покарання, може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків,скоїти нове кримінальне правопорушення.

Обвинувачений, захисник в судовому засіданні, не заперечуючи щодо клопотання прокурора, поклались на думку суду, та вказали, що ризики на які посилається прокурор необґрунтовані.

Суд, вивчивши клопотання та матеріали, якими клопотання обґрунтовується, вислухавши думку учасників судового засідання, приходить до наступного переконання.

Відповідно до частини 6 статті 181 КПК України, у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Згідно частини 4 статті 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Згідно частини 1 статті 199 КПК Украхни клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до частини 3 статті 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно обвинувального акта ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушеннь за ч. 1 ст. 125, ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 309 КК України, що перебуває на розгляді суду.

Ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 12.10.2023 року підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, із забороною залишати житло за адресою місця реєстрації до закінчення досудового розслідування. 27.11.2023 року ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області змінено підозрюваному запобіжний захід, на домашній арешт у певний період доби. Та, обвинуваченому ОСОБА_5 ухвалою слідчго судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 25.12.2023 року продовжену дію обраного (зміненого) запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби, яка діє не довше 25.02.2024, або прийняє свою дію раніше в день проведення підготовчого судового засідання.

Суд враховує, що попереднє увязнення, так і домашній арешт є різними формами позбавлення свободи (увязнення), однак до них мають застосовуватися однакові критерії незалежно від місця, де особу тримають - під вартою або під домашнім арештом (рішення ЄСПЛ у справі "Бузаджи проти Республіки Молдова").

Згідно статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Підставою для правомірного обмеження права на свободу через застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є, зокрема, рішення, яке не просто формально ухвалює суд, а воно має бути обґрунтованим, справедливим (п. 4 рішення КС України від 25 червня 2019 року № 7-р/2019).

Конституційний Суд у рішенні від 19 жовтня 2009 року № 26-рп/2009 висловив позицію, що встановлення обмежень прав і свобод людини і громадянина є допустимим виключно за умови, що таке обмеження є домірним (пропорційним) та суспільно необхідним (абзац шостий підпункту 3.3 пункту 3 мотивувальної частини).

Згідно ст. ст. 178, 199 КПК України, суд при вирішенні питання про обрання або продовження запобіжного заходу повинен врахувати всі обставини, які можуть вплинути, як на вид запобіжного заходу, так і на підстави його продовження.

Відповідно до частини 5 статті 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Суд зазначає, що посилання прокурора на наявність ризиків переховування від суду, впливу на потерпілих та свідків, що передбачені ст. 177 КПК України є безпідставним, оскільки при продовженні дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту слідчим суддею (ухвала Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 25.12.2023 року) встановлено наявність лише ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

Доводи прокурора про необхідність продовження дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 , суд не вважає достатньо переконливими і такими, що у сукупності свідчать про не можливість усунення установленого щодо останнього ризику з числа передбачених ст. 177 КПК України лише у такий спосіб.

Сам по собі факт вчинення обвинуваченим ОСОБА_5 кримінальних правопорушень та ймовірність призначення йому покарання у виді позбавлення волі, за відсутності конкретних фактів ухилення його від слідства та суду, перешкоджання досудовому розслідуванню у будь-який спосіб, впливу на потерпілих та свідків, не свідчить про достатність підстав для продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешт.

Доказів на підтвердження наявності фактів ухилення обвинуваченого від явки до правоохоронного органу та фактів впливу на свідків чи потерпілих не надано.

На думку суду, продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту при фактичних обставинах цієї справи за предявленим ОСОБА_5 обвинувачення, з урахуванням встановленого ризику, є надмірним заходом.

Зі змісту положення статті 199 КПК України, за правилами якої розглядається і клопотання про продовження строку застосування домашнього арешту, слідує, що суд під час розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою може або задовольнити його, або відмовити в його задоволенні. На відміну від норми статті 194 КПК України суддя під час розгляду такого клопотання не може приймати рішення про застосування більш мякого виду запобіжного заходу, оскільки предметом розгляду є не обрання певного виду запобіжного заходу, а продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою за спеціальною нормою КПК України.

У даному кримінальному провадженні, суд оцінюючи наведені прокурором ризики, та виходячи зі змісту ухвали слідчого судді від 25 грудня 2023 року, які приймає до уваги, вважає, що прокурор не довела, що заявлені ризики не зменшилися.

З огляду на наведені вимоги процесуального закону та виходячи з принципу диспозитивності кримінального процесу, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання прокурора.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 199, 314 - 316, 369 - 372 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, в кримінальному провадженні № 0000014 відомості 20.01.2023 внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань, обвинуваченому ОСОБА_5 , - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1