Справа № 357/3480/24
У Х В А Л А

05 березня 2024 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання № 6 Білоцерківського міськрайонного суду Київської області клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000119 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, про арешт майна,

У С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно із забороною державним органам та органам нотаріату здійснювати будь-які реєстраційні дії, в тому числі реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників, а саме: на квартиру АДРЕСА_1 , яка складається з двох житлових кімнат, загальна площа - 46,70 кв.м., житлова - 26,5 кв.м, яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 .

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначає, що сектором дізнання Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000119 від 16.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Так, до Білоцерківського РУП надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про неправомірність заволодіння її квартирою АДРЕСА_1 та вчинення відносно неї шахрайських дій.

Посилаючись на показання потерпілої ОСОБА_5 , а також свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , прокурор навів обставини вчинення кримінального правопорушення.

20 лютого 2024 року до СД Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області надійшло клопотання потерпілої ОСОБА_5 про накладення арешту на квартиру, яка згідно договору-купівлі продажу від 05.07.2022 належать ОСОБА_4 , з метою забезпечення цивільного позову та забезпечення відшкодування їй завданої майнової шкоди кримінальним правопорушенням у кримінальному провадженні, запобігання можливості здійснити привласнення, відчуження та використання майна, отриманих злочинним шляхом.

29.02.2024 дізнавачем винесено постанову про визнання речовим доказом у даному кримінальному провадженні квартири АДРЕСА_1 , яка складається з двох житлових кімнат, загальна площа - 46,70 кв.м., житлова - 26,5 кв.м.

Разом з тим, на даний час місцезнаходження документів, що стали підставою для реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна не встановлено. Обставини незаконного вибуття із власності зазначеної квартири, а також осіб причетних до цього, на даний час не в повній мірі з`ясовано.

Крім того, проводиться досудове розслідування кримінального провадження, факт законності отримання квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_4 , не доведений, оскільки ОСОБА_5 вважає, що її ошукали за вище вказаних обставин. Планується проведення ряду слідчих та процесуальних дій. Існують обґрунтовані обставини вважати, що при оформленні договору купівлі-продажу остання діяла в стресовому стані, не мислила ясно та була введена в оману. Близьких родичів, чи взагалі будь яких родичів у неї не має, самотня, їй 93 роки, будь яких грошових коштів за квартиру не отримувала. У вказаній квартирі проживає і досі, це її єдине житло, тому на даний час остання перебуває у постійному страху, що вказану квартиру будь-якої миті можуть забрати, та вона житиме на вулиці. Іншого місця проживання не має. Вчиненням даного правопорушення їй завдано матеріальної та моральної шкоди.

При цьому, у сторони обвинувачення наявні обґрунтовані підстави вважати, що в разі подальшої можливості доступу до квартири в осіб, які причетні до вчинення даного кримінального правопорушення будуть усі можливості для передачі, відчуження квартири з метою уникнення відшкодування завданої матеріальної шкоди.

Враховуючи те, що для зміни власника, тобто реєстрації (перереєстрації), пов`язаної з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого видом зміни власників на майно, який призведе до відчуження квартири АДРЕСА_2 , необхідно не значний час, ОСОБА_4 може розпорядитись нерухомим майном в зручний для неї час.

Окрім цього, на даний час у дізнання є всі підстави вважати, що квартира АДРЕСА_1 , якою на даний час володіє ОСОБА_4 , може бути призначена в подальшому для відшкодування шкоди, завданої правопорушенням.

Таким чином, досягнення мети арешту майна, а саме: збереження речового доказу, а також відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), можливо лише за умови їх належного зберігання в органу досудового розслідування без можливості доступу до нього та використання сторонніми особами.

Як на правове обґрунтування накладення арешту прокурор посилається на положення ст. ст. 98, 170, 171 КПК України.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду клопотання повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд клопотання в його відсутності, клопотання підтримує, просить задовольнити.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання прокурора про арешт майна розглядається без повідомлення власника майна з метою забезпечення арешту майна.

При вирішенні клопотання про застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя, діючи у відповідності до вимог КПК України та виходячи із завдання кримінального провадження, має судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна відповідно до вимог ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для власника майна.

Обставини викладені у клопотанні, дають слідчому судді підстави для висновку, що дане клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України та містить правові (законні) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.

Так, з матеріалів клопотання встановлено, що у провадженні сектору дізнання Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000119 від 16.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Потерпілою ОСОБА_5 заявлено цивільний позов про відшкодування майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням на суму 1 500 000 грн. та подано клопотання про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Постановою дізнавача Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області від 29.02.2024 квартиру АДРЕСА_1 визнано речовим доказом.

Проаналізувавши вищенаведені обставини, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду клопотання є достатньо підстав вважати, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів .

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Крім того, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (п.4 ч.2 ст. 170 КПК України).

Як вбачається з матеріалів провадження, прокурор, звертаючись до слідчого судді із клопотанням про арешт майна зазначив, що метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Аналізуючи наведені правові норми та враховуючи, що до клопотання додані документи та матеріали, якими ініціатор клопотання обґрунтовує доводи клопотання, а також наявність цивільного позову у кримінальному провадженні, та зважаючи на те, що прокурором доведено, що потреби досудового розслідування в даному кримінальному провадженні виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора з метою забезпечення збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 132, 170-173, 309 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000119 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка складається з двох житлових кімнат, загальна площа - 46,70 кв.м., житлова - 26,5 кв.м, яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 із забороною державним органам та органам нотаріату здійснювати будь-які реєстраційні дії, в тому числі реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників

Ухвала про арешт майна виконується негайно прокурором.

На ухвалу може бути подана апеляція до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддяОСОБА_8