Справа № 386/460/24
Провадження № 1-кс/386/85/24
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні

16 квітня 2024 року смт. Голованівськ

Слідчий суддя Голованівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Голованівськ клопотання слідчого СВ Голованівського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором, про арешт майна в кримінальному провадженні №0000160 від 05.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання надійшло до суду 16 квітня 2024 року о 09 год. 33 хв.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяги з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах.

В С Т А Н О В И В:

Слідчий слідчого відділення Голованівського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора, звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000160 від 05.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме майна, яке було виявлено та вилучено в ході проведення огляду 15.04.2024.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що період з 20.03.2024 по 05.04.2024, в с. Бузникувате Вільшанської ТГ Голованівського району Кіровоградської області, під час дії воєнного стану в Україні, невстановлена особа, шляхом зриву навісних запорів на вхідних дверях будинку, нежитлового домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_4 , звідки таємно викрала зимову куртку бушлат кольору хакі, молота з дерев`яним руків`ям, ручної пилки по дереву (ножівка), металевого молотка, та садових граблів, чим завдала останній матеріальних збитків на загальну суму 1000 гривень.

05.04.2024 за вказаним фактом слідчим відділенням Голованівського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000160 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

15.04.2024 в ході проведення слідчих розшукових дій встановлено, що викрадена чоловіча зимова куртка бушлат армійського зразка зеленого плямистого забарвлення (хакі), з нежитлового домоволодіння ОСОБА_4 , що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , знаходиться у ОСОБА_5 жительки АДРЕСА_2 , яку ОСОБА_5 , після вчинення крадіжки, приніс ОСОБА_6 .

15.04.2024 проведено огляд ділянки місцевості вулиці Центральній біля домоволодіння під АДРЕСА_2 , де з добровільної згоди Явної ОСОБА_7 , проведено огляд виданих нею речей, де оглянуто та вилучено видану ОСОБА_5 чоловічу зимову куртку бушлат армійського зразка зеленого плямистого забарвлення (хакі), яка була викрадена ОСОБА_6 , з домоволодіння ОСОБА_4 , що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи викладене, є достатні підстави вважати, що вилучена в ході огляду у ОСОБА_5 , чоловіча зимова куртка бушлат армійського зразка, зеленого плямистого забарвлення (хакі), є об`єктом кримінально протиправних дій.

З метою забезпечення належного збереження предметів вчинення кримінального правопорушення, безперешкодного доступу сторони кримінального провадження, до чоловічої зимової куртки бушлата армійського зразка, зеленого плямистого забарвлення (хакі), вказану річ визнано речовими доказом та поміщено на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області: смт. Голованівськ вул. Соборна,28.

Оскільки чоловіча зимова куртка бушлат армійського зразка, зеленого плямистого забарвлення (хакі), є об`єктом кримінально протиправних дій, і 15.04.2024 визнана як речовий доказ, а її зберігання в Голованівському РВП ГУНП в Кіровоградській області: АДРЕСА_3 , необхідне з метою її збереження та проведення слідчих дій в рамках досудового розслідування вказаного кримінального провадження, тому виникла необхідність накладення на вищевказану куртку бушлат, арешту до прийняття рішення по кримінальному провадженню.

Слід зазначити, що збереження можливості користування та розпорядження чоловічою зимовою курткою бушлатом армійського зразка, зеленого плямистого забарвлення (хакі), позбавить сенсу застосування арешту майна, а тому вважаємо за необхідне заборонити здійснення таких повноважень відносно вказаної вище куртки бушлата.

Просив накласти арешт на речовий доказ у кримінальному провадженні №0000160, відомості про яке внесено до ЄРДР 05.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України чоловічу зимову куртку бушлат армійського зразка, зеленого плямистого забарвлення (хакі), яку було 15.04.2024 вилучено у ОСОБА_5 жительки АДРЕСА_2 , з метою збереження речових доказів у вказаному кримінальному провадженні.

Заборонити будь-які фізичній чи юридичній особі відчужувати розпоряджатися та користуватися чоловічою зимовою курткою бушлатом армійського зразка, зеленого плямистого забарвлення (хакі), яка зберігаються в Голованівському РВП ГУНП в Кіровоградській області.

В судове засідання слідчий, прокурор та особа в якої було вилучено майно ОСОБА_5 не зявилися, подали через канцелярію суду письмові заяви про розгляд клопотання без їх участі.

Вивчивши внесене клопотання, ознайомившись з письмовими заявами учаснів кримінального процесу та дослідивши додані до клопотання документи та матеріали, приходжу до наступних висновків.

Клопотання складено належною на те особою, та погоджене з відповідним на те прокурором, на підставі внесеного до ЄРДР даних про кримінальне правопорушення, тобто на законних підставах.

Відповідно до вимог ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно із п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном є фактично позбавлення підозрюваного можливості, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно до п.п. 3,4 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно ч.ч 1,2 ст.170 КПК України арешт майна є тимчасово позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливість відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим кодексом порядку. Відповідно до вимог цього кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.94, ст.132, ст.173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як зазначено в клопотанні, арешт на майно необхідно накласти оскільки воно має суттєве значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та з метою забезпечення його зберігання та використання як речового доказу у справі.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як визначено ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вирішуючи клопотання слідчий суддя виходить з наступного.

Матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, з урахуванням вимог ст.98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Правовою підставою для арешту зазначеного майна є п.1 ч.2 ст.170 КПК України збереження речових доказів.

Арешт зазначеного майна є розумним та співмірним із завданням кримінального провадження і вищенаведені конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає над приватними інтересами особи, яка є власником зазначеного майна.

Враховуючи вищезазначені положення КПК України вважаю що передбачений законом строк його внесення не пропущений.

За даних обставин слідчий суддя вважає, що є обгрунтована необхідність у накладенні арешту на чоловічу зимову куртку бушлат армійського зразка, зеленого плямистого забарвлення (хакі), яку було вилучено 15.04.2024 у ОСОБА_5 жительки АДРЕСА_2 , шляхом заборони будь-кому права на її відчуження, розпорядження та користування, до прийняття рішення по кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 170-173,309 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого про арешт майна в кримінальному провадженні №0000160 від 05.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на чоловічу зимову куртку бушлат армійського зразка, зеленого плямистого забарвлення (хакі), яку було вилучено 15.04.2024 у Явної ОСОБА_7 жительки АДРЕСА_2 , шляхом заборони будь-кому права на її відчуження, розпорядження та користування - до прийняття рішення по кримінальному провадженню.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Ухвала діє до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала слідчого судді згідно з п. 9 ч. 1 ст.309 КПК України, може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи, обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1