У Х В А Л А

Іменем України

Справа № 285/2962/24

провадження № 1-кс/0285/765/24

03 червня 2024 року м. Звягель

Слідча суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду

клопотання прокурора Звягельської окружної прокуратури

про арешт тимчасово вилученого майна

по матеріалам досудового розслідування, внесеного 29.05.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000549,

за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.128 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Прокурор 30.05.2024 звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене під час проведення огляду місця події від 29.09.2024, а саме: відеореєстратор «NVR Partizan NVH-1622 SKU: НОМЕР_1 із серійним номером НОМЕР_2 ; металева ложка «нерж.55.к»; завірені копії документів (договір оренди №13/01 від 13.01.2023; акт приймання-передавання нерухомого майна; додатки до угоди; книга прийняття та здавання чергування чергової роти охорони), та майно, вилучене під час проведення огляду місця події від 30.05.2024, а саме: пару чоловічих чорних черевиків, мобільний телефон «ergo» із сім-картою НОМЕР_3 .

Своє клопотання обґрунтовує тим, що 29.05.2024 близько 9 год ОСОБА_3 , перебуваючи в м Баранівка, внаслідок епілептичного нападу впав з висоти власного зросту, внаслідок чого отримав тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку, перелому правої тім`яної кістки, епідуральної та субдуральної гематом справа, після чого з вказаними тілесними ушкодженнями був доставлений до лікарні.

29.05.2024 та 30.05.2024 було проведено огляди місця події, під час яких було вилучено майно, яке в подальшому постановою слідчого було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

По даному факту 29.05.2024 внесено відомості до ЄРДР.

Оскільки вилучене майно є речовими доказами, зберегло на собі та містить відомості, які можуть бути використані як докази, у слідства виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Сторони провадження про дату розгляду справи повідомлені в порядку, визначеному КПК.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Під заходами забезпечення кримінального провадження прийнято розуміти передбачені КПК заходи примусового характеру, які застосовуються за наявності підстав та в порядку, встановленому законом, з метою запобігання і подолання негативних обставин, що перешкоджають або можуть перешкоджати вирішенню завдань кримінального провадження, забезпеченню його дієвості.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, полягає у тимчасовому позбавленні права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину (ст.170 КПК), і допускається лише, коли сторона обвинувачення доведе існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для його застосування; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні, і може бути виконане завдання, для виконання якого воно подано. До останнього, зокрема, відноситься: збереження речових доказів, спеціальна конфіскація та конфіскації як виду покарання, відшкодування шкоди (цивільний позов).

Встановлено, що в провадженні поліції перебувають матеріали кримінального провадження від 29.05.2024 за фактом необережного тяжкого або середньої тяжкості тілесного ушкодження.

Ініціатор клопотання, звертаючись до суду зазначив, що метою арешту є забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Згідно протоколу огляду місця події від 29.05.2024, на території ДП Житомирський автодор ВАТ ДАК автомобільні дороги України, що по АДРЕСА_1 , яка належить на підставі договору оренди №13/01 від 13.01.2023 ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі по тексту ТЦК) , було виявлено та вилучено: відеореєстратор, металеву ложку, копії документів.

Згідно протоколу огляду місця події від 30.05.2024, проведеного по АДРЕСА_2 , батько потерпілого ОСОБА_4 видав речі свого сина, які забрав з приміщення ТЦК, зокрема, чоловічі черевики та мобільний телефон.

Вилучене в ході оглядів майно постановою слідчого від 30.05.2024 було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Втручання у власність (користування) фізичних чи юридичних осіб це вимушений захід, який держава застосовує тимчасово для досягнення певного результату. Таке втручання є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого державам надається право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес.

Спеціальні підстави законного обмеження особи в реалізації права власності передбачені, зокрема, нормами кримінального процесуального закону для виконання завдань кримінального провадження, як легітимної мети відповідного втручання в право мирного володіння майном.

Правомірним є арешт за умови одночасного існування критеріїв правомірності цього втручання (зокрема, законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).

Вважаю, що клопотання в частині накладення арешту на відеореєстратор, металеву ложку, книгу прийняття та здавання чергування чергової роти охорони, чоловічих черевиків та мобільний телефон, як речових доказів, що відповідають критеріям, визначеним ст.98 КПК України, є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Суттєвих шкідливих наслідків застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження для осіб, яких він стосується, не вбачається, а спосіб, у який він здійснюється, відповідає завданням кримінального провадження, враховує обставини вчиненого кримінального правопорушення, є розумним і співрозмірним.

Разом з тим, в накладенні арешту на копії договору оренди №13/01 від 13.01.2023, акт приймання-передавання нерухомого майна та додатки до угодислід відмовити з наступних підстав.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст.94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Сама по собі винесена постанова про визнання речовим доказом не є підставою для накладення арешту на майно.

Прокурором не доведено правову підставу для арешту вищевказаних документів, вилучених під час огляду місця події 29.05.2024, і можливість використання їх як доказу у даному кримінальному провадженні. Наданими матеріалами не підтверджено їх значення для справи, наявність ризиків щодо них, а саме можливості відчуження, знищення або приховування, й необхідність виконання завдання арешту майна, а саме запобігання можливості таких ризиків.

Резюмуючи вищевикладене, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 98, 170-173, 309 КПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене під час проведення огляду місця події від 29.05.2024 на території ДП Житомирський автодор ВАТ ДАК автомобільні дороги України, що по вул Костельна, 28, м Баранівка Звягельського району, що належить на підставі договору оренди №13/01 від 13.01.2023 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

відеореєстратор «NVR Partizan NVH-1622 SKU: НОМЕР_1 із серійним номером НОМЕР_2 ;

металеву ложку з написом «нерж.55.к»;

книгу прийняття та здавання чергування чергової роти охорони на 5 аркушах.

Накласти арешт на майно, вилучене під час проведення огляду місця події від 30.05.2024 по АДРЕСА_2 , а саме:

пару чоловічих чорних черевиків;

мобільний телефон «ergo» із сім-картою НОМЕР_3 .

В задоволені решти клопотання відмовити.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором та може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на неї протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1