Справа № 203/2465/23
Провадження № 1-кс/0203/900/2024
КІРОВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

01 березня 2024 року Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту майна, заявлене у кримінальному провадженні № 0000160, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 грудня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 415 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

29 лютого 2024 року ОСОБА_2 через підсистему «Електронний суд» звернувся з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області на автомобіль марки «Volvo» FH 400 з номерним знаком НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_2 , мотивуючи тим, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Згідно протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 29 лютого 2024 року вказане клопотання передане слідчому судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська.

Ознайомившись із заявленим клопотанням, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до положень ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави дійти висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Так, зі змісту клопотання вбачається, що СВ ВП № 4 Синельниківського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області розпочате досудове розслідування кримінального провадження № 0000160, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 грудня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 415 КК України. В межах зазначеного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме автомобіль марки «Volvo» FH 400 з номерним знаком НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_2 .

За таких обставин, клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000160 слід повернути заявнику, оскільки до клопотання не додано жодних доказів того, що воно підсудне Кіровському районному суду м. Дніпропетровська, що не позбавляє заявника права на звернення до слідчого судді, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303, 304, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, заявлене у кримінальному провадженні № 0000160, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 грудня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 415 КК України повернути заявнику.

Надіслати заявнику клопотання, роз`яснивши йому право на звернення до слідчого судді, в межах територіальної підсудності якого знаходиться орган досудового розслідування.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження та може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1