Справа № 932/1928/24
провадження №1-кс/932/623/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 розглянувши клопотання дізнавача СД ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 погодженого з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню № 0000147 від 01.03.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

04 березня 2024 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого про арешт транспортного засобу автомобіля марки «Мерседес Бенз» з д.н.з. НОМЕР_1 білого кольору, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 та ключі від автомобілю з позбавленням прав на відчуження, розпорядження та користування.

Перевіривши клопотання та додатки до нього приходжу до такого висновку.

Стаття 171 КПК України передбачає ряд вимог до клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно із частиною першою статті 172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на вимоги частини другої статті 134 КПК виклик власника майна є обов`язком суду. При цьому хоч законодавством і передбачено можливий розгляд справи без власника вилученого майна, це не знімає із суду обов`язку виклику такого власника в судове засідання. Такий правовий висновок виклала ВП ВС у своїй постанові від 05.09.2019 у справі №11-375сап19.

У клопотанні слідчий не зазначив контакти власника майна, вилученого в ході огляду та на яке необхідно накласти арешт, що унеможливлює його виклик в судове засідання для розгляду клопотання у стислі строки визначені процесуальним законодавством.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-172 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання дізнавача СД ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 погодженого з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню № 0000147 від 01.03.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України про арешт майна повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1