Номер провадження: 11-сс/813/455/24
Справа № 947/5961/24 1-кс/947/2179/24
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.03.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючий суддя - ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_10,

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника - адвоката ОСОБА_7 , діючої в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 21.02.2024 року відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Гола Пристань Херсонської області, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину - ІНФОРМАЦІЯ_2 , з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , військовослужбовця військової служби за контрактом інспектора прикордонної служби 2 категорії - інструктора кінологічного відділення відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (тип Б) НОМЕР_1 прикордонного загону ІНФОРМАЦІЯ_4 , у військовому званні «майстер-сержант», раніше не судимого,,

підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000074 від 20.12.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, -

установив

Зміст оскарженого судового рішення

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 21.02.2024 року частково задоволено клопотання слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві, ОСОБА_9 , та ОСОБА_8 відсторонено від посади інспектора прикордонної служби 2 категорії - інструктора кінологічного відділення відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (тип Б) НОМЕР_1 прикордонного загону ІНФОРМАЦІЯ_4 , до 08.04.2024 року включно.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що всі обставини, проаналізовані в сукупності, свідчать про можливість і необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження до підозрюваного як відсторонення від посади, з точки зору наявності передбачених законом підстав.

Вимоги, наведені в апеляційній скарзі та узагальнення доводів особи, яка її подала

Не погодившись із зазначеною ухвалою слідчого судді, захисник - адвокат ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржену ухвалу та постановити нову, якою відмовити в задоволенні клопотання слідчого про відсторонення від посади ОСОБА_8 .

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що:

- заявлена органом досудового розслідування підозра є необґрунтованою та не підтвердженою матеріалами провадження;

- ризики заявлені слідчим у клопотанні не підтверджені та відсутні;

Крім того, судом не враховано, що у ОСОБА_8 є нагороди, він є учасником бойових дій, на його утриманні перебувають малолітня дитина, дружина і теща, яка є інвалідом. Всі члени родини є внутрішньо переміщенні особи без доходу та житла.

Позиції учасників апеляційного розгляду

Заслухавши суддю-доповідача, захисника ОСОБА_7 , яка підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити; прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги захисника, дослідивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Мотиви суду апеляційної інстанції

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим та вмотивованим.

У відповідності до підпункту 4 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, визначене відсторонення підозрюваного від посади.

Згідно із ч. 5 ст. 65 Закону України "Про запобігання корупції" особа, якій повідомлено про підозру у вчиненні нею злочину у сфері службової діяльності, підлягає відстороненню від виконання повноважень на посаді в порядку, визначеному законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є відсторонення від посади.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і відсторонення від посади, можливе за таких умов: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).

За положеннями ч. 1 ст. 154 КПК України відсторонення від посади як один із заходів забезпечення кримінального провадження може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину.

Згідно ч. 1 ст. 157 КПК України необхідною умовою для відсторонення особи від посади є наявність достатніх підстав вважати, що такий захід необхідний для припинення кримінального правопорушення, припинення або запобігання протиправній поведінці підозрюваного чи обвинуваченого, який, перебуваючи на посаді, може знищити чи підробити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Водночас, слідчий суддя під час розгляду клопотання про відсторонення від посади зобов`язаний врахувати наявність правової підстави для відсторонення від посади, достатність доказів, які вказують на вчинення особою кримінального правопорушення, та наслідки відсторонення від посади для інших осіб (ч. 2 ст. 157 КПК України).

У відповідності до ч. 1 ст. 158 КПК України прокурор має право звернутися до суду з клопотанням про продовження строку відсторонення від посади, яке розглядається в порядку, передбаченому статтею 156 цього Кодексу.

Разом з тим, слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку відсторонення від посади, якщо прокурор не доведе, що: 1) обставини, які стали підставою для відсторонення від посади, продовжують існувати; 2) сторона обвинувачення не мала можливості забезпечити досягнення цілей, заради яких було здійснено відсторонення від посади, іншими способами протягом дії попередньої ухвали (ч. 2 ст. 158 КПК України).

Тобто, розглядаючи клопотання про продовження строку відсторонення особи від посади, слідчий суддя керується приписами, якими врегульовано застосування цього заходу, з урахуванням додаткових відомостей щодо продовження існування ризиків та спливу строків досудового розслідування.

З клопотання вбачається, що у провадженні другого слідчого відділу (з дислокацією в м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні

№0000074 від 20.12.2023 за ч.3 ст.368 КК України.

В рамках вказаного кримінального правопорушення 09.02.2024 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

На переконання колегії суддів, стороною обвинувачення доведено наявність правових підстав для відсторонення підозрюваного ОСОБА_8 від посади інспектора прикордонної служби 2 категорії - інструктора кінологічного відділення відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (тип Б) НОМЕР_1 прикордонного загону ІНФОРМАЦІЯ_4 , наявна обґрунтована підозра щодо вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а встановлені слідчим суддею ризики, передбачені ч. 1 ст. 157 КПК України, продовжують існувати та не зменшились.

Так, слідчий суддя при постановленні оскаржуваної ухвали, дослідивши матеріали провадження, дійшов мотивованого висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, не вирішуючи при цьому питання про доведеність винуватості та остаточність кваліфікації його дій. Тому, твердження сторони захисту стосовно здійснення слідчим суддею неналежної перевірки обґрунтованості підозри ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення є надуманими та спростовуються матеріалами провадження. Переконливих доводів, які б ставили під сумнів законність і умотивованість наведеного висновку слідчого судді, апеляційна скарга сторони захисту не містить. Разом з тим, остаточна оцінка вказаним обставинам має надаватись під час судового провадження при розгляді справи по суті на підставі дослідження всіх наявних у матеріалах кримінального провадження доказів.

Отже, колегія суддів вважає, що надані прокурором до клопотання докази можливої причетності ОСОБА_8 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують.

Вирішуючи питання щодо наявності в цьому кримінальному провадженні встановлених слідчим суддею ризиків, передбачених ч. 1 ст. 157 КПК України, та надаючи оцінку доводам сторони захисту стосовно відсутності ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, колегія суддів зазначає про таке.

Так, ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1 та 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд, при розгляді справи по суті, може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Завершення досудового розслідування в кримінальному та відкриття сторонам матеріалів такого кримінального провадження не звільняє суд на стадії розгляду справи по суті допитати всіх свідків, оскільки, як уже зазначено, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання.

Крім цього, слідчий суддя врахував, що перебуваючи на вказаній посаді, підозрюваний може, використовуючи своє службове становище, знищити чи підробити речі та документи, які мають значення для досудового розслідування.

Доводи апеляційної скарги, що клопотання слідчого не містить всіх необхідних даних є неприйнятними та спростовуються змістом самого клопотання.

Посилання захисника про те, що у ОСОБА_8 є нагороди, він є учасником бойових дій, на його утриманні перебувають малолітня дитина, дружина і теща, яка є інвалідом. Всі члени родини є внутрішньо переміщенні особи без доходу та житла, у даному випадку не мають вирішального значення, оскільки не зменшують ризики, наведені вище.

Інші підстави для відмови у задоволенні клопотання, зазначені в поданій до суду апеляційній скарзі, також не спростовують висновків слідчого судді.

Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування відсторонення від посади є об`єктивно необхідним та за його допомогою може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся із відповідним клопотанням, а саме запобігання протиправній поведінці підозрюваного, який перебуваючи на посаді може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та незаконними засобами впливати на свідків кримінального провадження.

Втручання у права і свободи особи шляхом відсторонення від посади не має ознак порушення прав особи, адже потреби досудового розслідування на даному етапі виправдовують такий ступінь втручання. А таке обмеження є розумним і співмірним з огляду на необхідність та можливість досягнення завдань кримінального провадження.

При цьому суд приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Колегією суддів не встановлено невідповідності висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження чи істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, які б давали підстави для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді.

У зв`язку з чим колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді постановлена у відповідності до вимог чинного законодавства із з`ясуванням всіх обставин, які мають значення для вирішення справи, а відтак вважає постановлене рішення законним і обґрунтованим та не вбачає підстав для його скасування.

Керуючись ст.ст. 154, 157, 404, 405, 407, 419, 422, 424, 532 КПК України, апеляційний суд,-

постановив

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 , діючого в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 21.02.2024 року відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000074 від 20.12.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4