Провадження №: 1-кп/336/745/2024
У Х В А Л А

іменем України

19 лютого 2024 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

потерпілого ОСОБА_8 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, який має вищу освіту, працює на ДП «ЗМБК «Івченко Прогрес», зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

обвинуваченого у вчинені злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

09.02.2024 до суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001958 від 21.11.2023 відносно ОСОБА_4 .

В підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, яке мотивовано тим, що ОСОБА_4 , обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину та наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Потерпілий підтримав думку прокурора.

Сторона захисту заперечувала проти клопотання прокурора, пославшись на недоведеність існування ризиків, визначених ст. 177 КПК України. Вважала, що цілодобовий домашній арешт підозрюваного є достатнім запобіжним заходом, зокрема, умови застосованого раніше домашнього арешту підозрюваний не порушував. Також захист надав відомості, що позитивно характеризують обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, переліченим у вказаній статті.

В силу ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Вказаний запобіжний захід не може бути застосований до раніше не судимої особи, окрім тієї, що підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Виходячи із змісту ч.ч. 3-5 ст. 199 КПК України при продовженні строку дії запобіжного заходу мають бути встановлені достатні підстави вважати, що існує хоча б один з передбачених ст. 177 КПК України ризиків, на які вказує прокурор, чи може запобігти існуючим ризикам застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу.

Як встановлено судом, слідчим суддею на стадії досудового розслідування відмовлено в задоволення клопотання слідчого про обрання ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту (ухвала від 22.11.2023 у справі № 336/12335/23).

Ухвалою Запорізького апеляційного суду від 12.12.2023 ухвалу слідчого судді скасовано, застосовано до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

16.01.2024 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Запоріжжя вказаний запобіжний захід був продовжений до 21.02.2024.

Зі змісту ухвали Запорізького апеляційного суду від 12.12.2023 вбачається, що суд, обираючи запобіжний захід, визнав доведеними наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а також існування ризиків, визначених п.п. 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

З огляду на стадію кримінального провадження, суд не може давати власну оцінку обґрунтованості підозри чи вагомості доказів, а тому, оцінуючи клопотання прокурора, бере лише до уваги той факт, що в передбаченому законом порядку судом, встановленим законом (слідчим суддею на стадії досудового розслідування та апеляційним судом під час перегляду ухвали слідчого судді) були зроблені відповідні висновки щодо наявності обґрунтованої підозри та вагомості доказів, достатніх для обрання запобіжного заходу, оскільки такі категорії, на відміну від ризиків, є незмінними протягом всього строку розгляду кримінального провадження.

Отже, на стадії судового розгляду підлягає встановленню існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого та можливість запобігання ризикам у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

На теперішній час ризики переховування від суду та незаконного впливу на свідків залишається на попередньому рівні, а тому запобігти вказаним ризикам шляхом застосування будь-якого іншого, більш м`якого запобіжного заходу, не є можливим.

Суд враховує, що сторона захисту просила застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід, однак суду не надано будь-яких фактичних даних, які б свідчили про зменшення рівня тих ризиків, що були підставою для обрання запобіжного заходу.

Відомості, що характеризують обвинуваченого з позитивного боку та свідчать про його міцні соціальні зв`язки, вже були предметом судової оцінки під час обрання та продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою і, на переконання суду, рівень встановлених ризиків суттєво не зменшують.

Враховуючи, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні насильницького злочину, який привів до смерті людини, суд на підставі ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави як альтернативного запобіжного заходу не визначає.

За наведеного суд вважає, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 314-316, 392, розділом ІІ КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто по 18 квітня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1