Справа № 761/8221/24
Провадження № 1-кс/761/5799/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання слідчого в ОВС 2 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернігова, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 258-3, ч. 3 ст. 263-1 КК України, у кримінальному провадженні № 0000502 від 18.05.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, без визначення розміру застави.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 19.10.2023 о 21 год 04 хв ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 258-3, ч. 3 ст. 263-1 КК України.

За вказаними обставинами злочинної діяльності 20.10.2023 у встановлений законом строк ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених: ч. 1 ст. 258-3 КК України, тобто в керівництві терористичною групою; ч. 3 ст. 263-1 КК України, тобто у незаконному виготовленні вибухових речовин, вчинене організованою групою.

Підозра ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні обґрунтовується зібраними доказами.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Київ № 761/10/24 провадження № 1-кс/761/821/2024 від 09.01.2024 підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою продовжено до 08.03.2024.

05.01.2024 ухвалою слідчого судді задоволено клопотання слідчого та продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до дев`яти місяців, тобто до 19.07.2024.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; може вчинити нові кримінальні правопорушення та/або продовжити свою злочинну діяльність.

Беручи до уваги зазначене, а також те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів, запобігання вказаним ризикам неможливе у разі застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Прокурор у судовому засіданні просив продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів у межах строку досудового розслідування.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання посилаючись на непідтвердження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_5 має міцні соціальні зв`язки. Стан здоров`я ОСОБА_5 потребує постійного медичного догляду, медичних обстежень та лікування. Просить відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію захисника.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 258-3, ч. 3 ст. 263-1 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20.10.2023 року підозрюваному ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який останній раз продовжено ухвалою слідчого судді строком до 08.03.2024.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до змісту ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Тобто, при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного, слідчий суддя, керуючись загальними приписам, які регулюють застосування запобіжного заходу, з урахуванням додаткових відомостей, має дослідити наявність таких обставин:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження дії запобіжного заходу чи покладених обов`язків;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;

4) обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», тому в оцінці цього питання слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «…існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи» [15, § 32]. Таке формулювання ЄСПЛ також підтверджено в таких його рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи» [16, §§ 34, 36], і так само «висунення обвинувачення» [17, § 184].

На підтвердження можливої причетності ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень до клопотання додано матеріали кримінального провадження, які досліджені у судовому засіданні, а саме: протоколи за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 04.07.2023, 25.07.2023, 28.08.2023, 31.08.2023; протокол за результатами проведення оперативно-розшукового заходу від 31.08.2023; протоколи обшуків від 19.10.2023; висновком експерта № 132/10-133/10 від 08.08.2023, №5/9-6/8 від 25.12.2023; №16/10-19/10 від 09.01.2024; № 12/10-13/10 від 18.01.2024, № 10/10-11/10 від 12.01.2024; повідомлення оперативного підрозділу від 19.05.2023 №2/3/1-7225нт; від 29.05.2023 № 2/3/1-7657нт; допит підозрюваного ОСОБА_5 , та інші матеріалами кримінального провадження.

Враховуючи у сукупності досліджені матеріали, слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 , дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, за викладених у клопотанні обставин, тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності достатніх підстав вважати, що заявлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшилися, які виправдовують необхідність продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя зазначає таке.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Водночас, Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий вказав на те, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які на даний час не зменшилися, а саме: ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого у клопотанні та прокурора у судовому засіданні про продовження існування ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки цей ризик є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.

За таких обставин, слідчий суддя вважає доведеним, що на теперішній час, ризик переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду не втратив свою актуальність.

Також слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що не зменшився заявлений ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний час не встановлені всі вказані обставини, досудове розслідування триває.

Крім того, встановлено продовження існування ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із триманням під вартою, є: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання.

Згідно із ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109 - 114-1, 258-258-5, 260, 261, 437 - 442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті - тримання під вартою.

Враховуючи доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та продовження існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає обґрунтованою необхідність у продовженні підозрюваному ОСОБА_5 строку тримання під вартою.

Крім того, слідчому судді не було надано доказів того, що ОСОБА_5 за станом здоров`я не може утримуватись в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Так, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 05.01.2024 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до дев`яти місяців, тобто до 19.07.2024.

При цьому, слідчий суддя, в силу положень ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 КПК України, не визначає ОСОБА_5 розмір застави.

Також, слідчий суддя вважає, що інші більш м`які запобіжні заходу, ніж тримання під вартою, нездатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, враховуючи ступінь тяжкості інкримінованих кримінальних правопорушень, високий ступінь ризиків передбачених ст. 177 КПК України, які були встановлені слідчим суддею, високий ступінь суспільної небезпечності інкримінованого злочину проти основ національної безпеки України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182-184, 186, 193-197, 309, 310, 376, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання,- задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів, тобто до 03.05.2024 року включно, без визначення розміру застави.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали складено 08.03.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1