Справа №766/1007/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.06.2024 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1

за участю секретаря: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

захисника: ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому дистанційному підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Херсоні, в порядку спеціального судового провадження за відсутності обвинуваченого (in absentia) кримінальне провадження внесене до ЄРДР №0000254 від 27.06.2023 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України, клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляд до Херсонського міського суду Херсонської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.07.2023 року призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 28.05.2024 року задоволено клопотання прокурора та постановлено здійснювати спеціальне судове провадження.

У підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави, оскільки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України та ухиляється від явки до суду, відповідно до вимог статей 297-1, 297-2, 297-3, 297-4, 297-5 КПК України на підставі ухвали слідчого судді щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було застосовано процедуру спеціального досудового розслідування, отже обставини з приводу переховування обвинуваченого були перевірені належним чином судом на стадії досудового розслідування. Також додав, що є достатні підстави стверджувати, що обвинувачений знав або повинен був знати про кримінальне провадження, постійно перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області.

Захисник щодо клопотання заперечувала. Будь-яких заяв, клопотань не подавала.

Заслухавши учасників судового провадження та вивчивши матеріали кримінального провадження з цього приводу суд вважає зазначити наступне.

Ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 26.06.2023 року надано дозвіл на здійснення спеціального досудового розслідування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України, у кримінальному провадженні №0000254 від 27.06.2023.

Під час досудового розслідування повістки про виклик відносно ОСОБА_5 та повідомлення про підозру публікувалися в засобах масової інформації у газеті «Урядовий кур`єр», на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Оголошення із повісткою про виклик до суду відносно ОСОБА_5 у підготовчі судові засідання до Херсонського міського суду Херсонської області були опубліковані на сайті судової влади, офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора та у газеті «Урядовий кур`єр», яка є засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження, більше ніж два рази.

Однак у жодне із призначених підготовчих судових засідань ОСОБА_5 за викликом до суду не з`явився, про неможливість та причини неявки не повідомляв.

Отже, судом для вирішення питання обізнаності обвинуваченого або наявності можливості у обвинуваченого бути обізнаним про кримінальне провадження були виконані всі можливі заходи.

Постановою слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Херсоні) ТУ ДБР, розташованого у м.Мелітополі від 22.06.2023 року на підставі ст.ст. 110, 281 КПК України ОСОБА_5 оголошено у розшук, проведення якого доручено ХУ ДВБ НПУ та УСБ України в Херсонській області.

В порядку ст.177 КПК України прокурором встановлені наступні ризики, які обґрунтовують необхідність обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме те, що ОСОБА_5 , може переховуватись від суду; може вчинити інше кримінальне правопорушення; може незаконно впливати на свідків.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п.9 ч.2 ст.131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок обрання відносно особи запобіжного заходу визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч.1 ст.176 КПК України серед інших запобіжним заходом є: тримання під вартою.

Частина 6 статті 193 КПК України передбачає спеціальний порядок вирішення питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - розгляд такого клопотання здійснюється за відсутності підозрюваного, оголошеного у міжнародний розшук.

Так, суд може обрати такий запобіжний захід за відсутності обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження суд за участю обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна підсумувати, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу в порядку ч.6 ст.193 КПК України, тобто за відсутності обвинуваченого, суд, встановивши відповідні обставини відсутності обвинуваченого та за умови доведеності прокурором підстав, визначених ст.177 КПК України, може обрати запобіжний захід. При цьому, після затримання такої особи, остання не пізніш як через 48 годин повинна бути доставлена до місця кримінального провадження для розгляду за її участю клопотання про застосування раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

При цьому варто зазначити, що питання обґрунтованості підозри судом вже не перевіряється, оскільки прокурор, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми, звернувся до суду з обвинувальним актом. Вимог перевірки обґрунтованості обвинувального акта при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу кримінальне процесуальне законодавство не містить.

Згідно ч.6 ст.193 КПК України, прокурор повинен довести суду наявність достатніх підстав вважати, що обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Постановою слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Херсоні) ТУ ДБР, розташованого у м.Мелітополі від 22.06.2023 року на підставі ст.ст. 110, 281 КПК України ОСОБА_5 оголошено у розшук, проведення якого доручено ХУ ДВБ НПУ та УСБ України в Херсонській області.

Ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 26.06.2023 року надано дозвіл на здійснення спеціального досудового розслідування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України, у кримінальному провадженні №0000254 від 27.06.2023.

Враховуючи вищевикладене, прокурором доведено наявність обставин зазначених в ч.6 ст.193 КПК України, що дають підстави для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу за відсутності обвинуваченого.

У клопотанні про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 прокурором зазначені ризики, а саме: обвинувачений може переховуватись від суду; може вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на свідків.

Суд вважає, що прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: обвинувачений ОСОБА_5 , обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Окрім того, у зв`язку з ухиленням від досудового слідства, обвинувачений оголошений у розшук. Будучи повідомленим у визначений кримінальним процесуальним законодавством порядку, ухилився від органів досудового розслідування та продовжує ухилятись від суду.

Суд також вважає доведеним існування ризику вчинення нового кримінального правопорушення та незаконного впливу на свідків, з огляду на обставини інкримінованого злочину.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України суд, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Таким чином, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим, суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурор в судовому засіданні в повному обсязі довів суду обставини, які виправдовують обмеження права ОСОБА_5 на свободу.

Згідно ч.6 ст.193 КПК України, у такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не тотожне застосуванню такого, оскільки після затримання ОСОБА_5 , питання можливості застосування до нього обраного запобіжного заходу або його зміну на більш м`який запобіжний захід буде розглядатися судом у встановленому законом порядку. Відтак розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України суд позбавлений можливості застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

Більш того, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених ст.111-1 КК України, за наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, застосовується запобіжний захід, визначений п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України тримання під вартою (ч. 6 ст. 176 КПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 КПК України, строк дії такої ухвали не зазначається.

Керуючись ст.ст. 131, 176-178, 183, 184, 193, 194, 197, 314, 315, 316, 369 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про обрання відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки до місця кримінального провадження, доставити до суду для розгляду за його участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який.

Повідомити обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про прийняте рішення стосовно нього шляхом розміщення цієї інформації в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті суду.

Процесуальні документи, що підлягають врученню обвинуваченому, надсилати захиснику.

Ухвала може бути оскаржена обвинуваченим, його захисником, законним представником, прокурором протягом 5 (п?яти) днів з дня її проголошення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

СуддяОСОБА_1