Справа № 438/1085/24
Провадження № 1-кс/438/71/2024
У Х В А Л А

про арешт майна

21 червня 2024 року м. Борислав

Слідчий суддя Бориславського міського суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в судовому засіданні клопотання дізнавача СД відділення поліції №1 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Бориславського відділу Дрогобицької окружної прокуратури ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000069 від 19 червня 2024 року, за ознаками злочину передбаченого ч.1 ст.309 КК України, про арешт майна,

в с т а н о в и в :

20 червня 2024 року дізнавач СД відділення поліції №1 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , як сторона кримінального провадження, звернулась з клопотанням, погодженим з прокурором Бориславського відділу Дрогобицької окружної прокуратури ОСОБА_4 до слідчого судді Бориславського міського суду Львівської області про накладення арешту на майно, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000069 від 19 червня 2024 року, а саме: фрагмент блістера, в якому знаходилась одна таблетка білого кольору, заборонивши фізичним та юридичним особам відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

У обґрунтування клопотання посилається на те, що 19 червня 2024 року о 13 год. 14 хв. у відділення поліції №1 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області надійшло повідомлення ДОП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , про те що поблизу будинку АДРЕСА_1 виявлено гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мав при собі фрагмент блістера із однією таблеткою білого кольору у ньому.

Відомості за даним фактом 19.06.2024 сектором дізнання внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000069 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

19.06.2024 в період часу з 14 год. 03 хв. по 14 год. 38 хв. проведено огляд місця події, а саме ділянки дороги поблизу будинку АДРЕСА_1 , в ході проведення якого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , добровільно, без будь якого тиску, видав працівникам поліції фрагмент, блістера, в якому містилась одна таблетка білого кольору, про що написав відповідну заяву.

Будучи опитаним ОСОБА_6 пояснив, що 19.06.2024 року приблизно о 12 год 30 хв, він направлявся до свого місця проживання. Проходячи по АДРЕСА_3 поблизу річки він побачив, що у траві лежить фрагмент блістера та вирішив його підняти, щоб подивитись, що у ньому. Піднявши даний фрагмент блістера він побачив, що у ньому містяться одна таблетка білого кольору. Він одразу ж зрозумів, що дана таблетка є наркотичною, а саме це «Метадон», та вирішив взяти даний фрагмент блістера із однією таблеткою білого кольору у ньому із собою, щоб в подальшому самостійно спожити. Для цього він поклав його собі у праву задню кишеню своїх шортів, в котрі на той момент був одягнений. Так, близько 13 год 10 хв в момент коли він проходив неподалік буд. АДРЕСА_1 до нього підійшли працівники поліції, які одразу представились, та попросили щоб він назвав свої повні анкетні дані. В свою чергу, він назвався та під час цього трохи почав нервувати. Майже одразу працівники поліції запитали у нього чи має він при собі заборонені речі, на що він відповів що мас, оскільки не було куди діватися, та вийняв з правої задньої кишені своїх шортів фрагмент блістера із однією таблеткою білого кольору у ньому, який він раніше цього ж дня приблизно о 12 год 30 хв знайшов неподалік річки, по АДРЕСА_3 . Вказаний фрагмент блістера із однією таблеткою білого кольору у ньому, після того як він показав працівникам поліції, він знову поклав у праву задню кишеню своїх шортів. Після чого на місце події прибули інші працівники поліції, а саме дізнавач сектору дізнання ВП №1 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , якій він у присутності двох понятих добровільно без будь якого тиску видав фрагмент блістера із однією таблеткою білого кольору у ньому, про що написав відповідну заяву.

19.06.2024 року фрагмент блістера, в якому знаходилась одна таблетка білого кольору, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Також дізнавач послався на положення ст. 98, ч.1, ч.2 ст. 167, ч.2 ст.168, ч.1, ч.2, ч.3 ст.170 КПК України та зазначив, що з метою тимчасового позбавлення можливості відчужувати, розпоряджатися та використовувати вилучені речі, унеможливлення настання наслідків, які можуть перешкодити досягненню мети кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно.

У судове засідання дізнавач та прокурор не прибули, просять розглянути клопотання без їхньої участі, клопотання підтримують у повному обсязі, про що зазначено в клопотанні.

Особа, у володінні якої перебувало майно, - ОСОБА_6 у судове засідання не прибув, подав заяву від 20 червня 2024 року, у якій просить розглянути клопотання про накладення арешту без його участі. Щодо задоволення клопотання покладається на думку суду.

З урахуванням ч. 1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання у відсутності учасників кримінального провадження. Відповідно до ст. 107 КПК України фіксація судового засідання за допомогою технічних засобів фіксування не здійснювалась.

Оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання дізнавача підлягає до задоволення з таких підстав.

Згідно з ст.16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. На підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом, допускається тимчасове вилучення майна без судового рішення.

Відповідно до змісту ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

У провадженні сектору дізнання відділення поліції №1 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного 19 червня 2024 року в ЄРДР за № 0000069 від 19.06.2024 за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.309 КК України. Дізнання проводиться за фактом виявлення та вилучення 19 червня 2024 року в м.Бориславі по вул. Володимира Великого працівниками відділення поліції №1 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , фрагмент блістера, в якому знаходилась одна таблетка білого кольору, яку ОСОБА_6 добровільно, без будь якого тиску, видав дізнавачу, про що написав відповідну заяву.

Вказані два окремих фрагменти від блістера із трьома таблетками білого кольору, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні. Після проведення відповідних експертиз буде передано в камеру зберігання у відділення поліції №1 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Відповідно до ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Наведене свідчить про те, що майно, на яке дізнавач просить накласти арешт, є тимчасово вилученим майном, може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Вказане клопотання подане дізнавачем до суду в строк, встановлений ч.5 ст.171 КПК України.

З наданих матеріалів кримінального провадження вбачаються достатні підстави вважати, що вилучені два окремих фрагменти від блістера із трьома таблетками білого кольору, може бути речовим доказом в кримінальному провадженні 0000069 від 19 червня 2024 року, оскільки має ознаки, визначені ч.1 ст.98 КПК України, вказане майно було тимчасово вилученим. З метою попередження негативних наслідків, зокрема, з метою забезпечення збереження речового доказу необхідно накласти арешт на зазначене майно. Відтак вбачається наявність підстав для задоволення клопотання, зокрема, про накладення на вилучене майно арешту, що полягає в тимчасовому позбавленні можливості користуватися, розпоряджатися та відчужувати таке майно за ухвалою слідчого судді до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку, оскільки її незастосування може призвести до втрати доказів, перешкоджанню всебічного, повного досудового розслідування в кримінальному провадженні, з`ясуванню дійсних обставин події кримінального правопорушення. Таке обмеження права власності в даному випадку буде розумним і співмірним із завданням кримінального провадження. При цьому, слідчий суддя враховує думку володільця майна, який не заперечив проти задоволення клопотання дізнавача.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 376 КПК України,

у х в а л и в:

клопотання дізнавача СД відділення поліції №1 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Бориславського відділу Дрогобицької окружної прокуратури ОСОБА_4 , задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке визнано речовим доказом та вилучено у ході проведення огляду місця події 19.06.2024 у кримінальному провадженні № 0000069 від 19.06.2024, а саме фрагмент блістера, в якому знаходилась одна таблетка білого кольору, заборонивши фізичним та юридичним особам відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня надіслати дізнавачу, прокурору, а також особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Крім цього, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково; таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: ОСОБА_7