Справа № 715/602/24
Провадження № 1-кс/715/101/24
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.02.2024 Глибоцький районний суд Чернівецької області

у складі: слідчого судді ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши клопотання слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Глибоцького відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді із клопотання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В клопотанні слідчий посилається на те, що в провадженні Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області знаходиться кримінальне провадження № 0000924 від 25 лютого 2024 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24 лютого 2024 року, близько о 21 год. 30 хв., ОСОБА_7 , перебуваючи в стані -алкогольного сп`яніння знаходячись в громадському місці а саме, біля будівлі магазину, що розташований за адресою: вул. Яблунівська, 16/1, с Годилів Великокучурівської територіальної громади Чернівецького району Чернівецької області, з мотивів явної неповаги до встановлених норм поведінки, нехтуючи елементарними правилами моральності та добропристойності, ігноруючи існуючі в суспільстві правила поведінки, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, діючи з особливою зухвалістю, виражаючись нецензурними словами, вчинив словесний конфлікт із потерпілим ОСОБА_8 , при цьому використовував на його адресу словесно нецензурну лайку, образливі вислови та погрожування фізичною розправою. В результаті словесного конфлікту, який тривав декілька хвилин ОСОБА_7 продовжуючи свої хуліганські дії, пов`язані із спричиненням тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання умисно, протиправно взявши до рук заздалегідь приготовлений предмет який за своїми зовнішніми ознаками схожий на пістолет типу револьвер із маркуванням № НОМЕР_1 , калібру 4 мм., та здійснив три постріли в сторону потерпілого ОСОБА_8 в область поперекового відділу хребта з права та правої руки внаслідок чого останній отримав непроникаючі порання.

В слідчому відділені розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області внесеного відомості до ЄРДР за №0000924 від 25 лютого 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

По даному факту, 25 лютого 2024 року, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянину України, українцю, уродженцю с. Добринівці, Заставнівського району Чернівецької області, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , не одруженому, із середньою освітою, дітей на утриманні не має, раніше не судимому, не працюючому.

Вина підозрюваного ОСОБА_7 повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами.

Під час досудового розслідування виникла необхідність в обранні стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з врахуванням наявних ризиків у відповідності до вимог п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме:

- передбаченого у п. 1 ч.1 ст.177 КПК України, переховуватись від органів досудового розслідування або суду.

Підтвердженням даного ризику є те, що, ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 3-ох до 7-ми років, а стримуючих факторів для можливості втечі органом досудового розслідування не встановлено, та враховуючи військовий стан та проведення бойових дій на території України, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин може переховуватися від органу досудового розслідування та в подальшому від суду. Окрім того, підозрюваний не працевлаштований, не має утриманців.

- передбаченого у п.3 ч.1 ст.177 КПК України, незаконно впливати на потерпілого та свідків та інших осіб в кримінальному провадженні.

Враховуючи те, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, та враховуючи що даний вид злочину відноситься до категорії насильницьких злочинів, потерпілий ОСОБА_8 та свідки вчиненого кримінального правопорушення, являються близькими друзями, та останньому відоме їхнє місце проживання, орган досудового розслідування вважає, що останній матиме реальну можливість незаконно впливати на них та інших свідків, у даному кримінальному провадженні з метою схилення до зміни або відмови від наданих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності та закриття цього кримінального правопорушення.

передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, тобто вчинити інше кримінальне правопорушення, так як ОСОБА_7 вчинив злочин дроти життя та здоров`я особи, відносно свого товариша, не має постійного джерела доходу, та є суспільно небезпечною особою.

Відповідно до вимог ст.178 КПК України, при обранні запобіжного заходу слід також прийняти до уваги те, що під час досудового розслідування зібрано вагомі докази про вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, наявний ризик повторення ним протиправної поведінки, та крім цього підозрюваний не має на утриманні малолітніх дітей, не має сталих соціальних зв`язків, веде аморальний спосіб життя, не працевлаштований.

Відповідно до ст. 183 ч.2 п.3 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася д органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

В даному випадку, зважаючи на те, що вчинивши дане кримінальне правопорушення, ОСОБА_7 порушив основні цінності суспільства, з метою забезпечення охорони загальносуспільних прав та інтересів інших громадян, існує необхідність в обранні підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи вище викладене та наявні ризиків є законні підстави, у відповідності до вимог ст.183 ч.2 п.3, обрати ОСОБА_7 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, так як жодні з більш м`яких запобіжних заходів не зможуть запобігти наведеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Орган досудового розслідування просить у відповідності до п.1 ч.4 ст.183 КПК України, слідчого суддю, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, на що має право, не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо категорії насильницьких злочинів.

Слідчий ОСОБА_4 та прокурор Глибоцького відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримали клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_7 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти задоволення даного клопотання. Просили суд відмовити у задоволенні даного клопотання та обрати більш м`який запобіжний захід.

Вислухавши учасників судового провадження, вивчивши клопотання з додатками, суд приходить до наступних висновків.

Ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі Конвенція) гарантує основоположне право на свободу та недоторканість, яке є найважливішим у «демократичному суспільстві» у розумінні Конвенції. Кожен має право на захист цього права, що означає не бути позбавленим або не мати продовження позбавлення свободи, крім випадків, коли таке позбавлення відбувалось за умов, встановлених у п.1 ст.5 Конвенції. Цей перелік винятків є вичерпним і лише вузьке тлумачення цих винятків відповідає цілям цього положення, а саме гарантувати, що нікого не буде свавільно позбавлено свободи. Для того, щоб позбавлення свободи не вважалось свавільним, додержання національного закону при його застосуванні є недостатнім. Такий захід має бути необхідним за конкретних обставин.

Таким чином, тримання під вартою у відповідності до підпункту (c) пункту 1 статті 5 Конвенції має задовольняти вимогу пропорційності. Тобто, суд повинен розглядати питання, чи взяття особи під варту конче необхідним та чи можуть інші, менш суворі заходи бути достатніми для досягнення цієї цілі.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Обґрунтованість оголошеної ОСОБА_7 підозри на даному етапі досудового розслідування підтверджується зібраними органом досудового розслідування доказами.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Дослідивши надані докази, вважаю, що стороною обвинувачення доведено також наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, ОСОБА_7 на даний час вважається в силу ст. 89 КК України раніше не судимим, однак раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічного кримінального правопорушення, що в своїй сукупності свідчить про можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, досудовим розслідуванням на даний час ОСОБА_7 може впливати на потерпілого ОСОБА_8 та на свідків вчиненого кримінального правопорушення, оскільки останні є його знайомими, та останньому відоме їхнє місце проживання, вважаю, що останній матиме реальну можливість незаконно впливати на них та інших свідків, у даному кримінальному провадженні з метою схилення до зміни або відмови від наданих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності та закриття цього кримінального правопорушення, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Вирішуючи питання щодо наявності ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, приходжу до висновку, що такий ризик в повній мірі доведений прокурором в ході розгляду клопотання. Так, як ОСОБА_7 , вчинив злочин проти життя та здоров`я особи, відносно свого знайомого, та є суспільно небезпечною особою.

Наявні тілесні ушкодження у підозрюваного ОСОБА_7 згідно його пояснень виникли внаслідок дій потерпілого та іншої не встановленої особи, проте не внаслідок дій працівників правоохоронних органів, що підтвердив в судовому засіданні ОСОБА_7 . До працівників правоохоронних органів він не має жодних претензій.

Щодо наявності тілесних ушкоджень захисник повідомив, що звернувся із відповідною заявою до компетентних органів.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Зокрема, при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Як зазначив Європейський суд з прав людини, ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova («Бекчиєв проти Молдови») § 58).

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Враховуючи, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, з метою попередження можливості підозрюваним вчиняти інші кримінальні правопорушення, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, беручи до уваги сукупність характеризуючих даних про особу підозрюваного, вважаю доцільним застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно ч.3 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави в даному конкретному випадку, вважаю, що відповідним та ефективним розміром застави для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного буде застава в сумі 180 000 грн.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, яка може бути ним внесена у будь-який момент, вважаю за необхідне відповідно до ст. 194 ч.5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.

Згідно ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 184, 192-194, 196-199, 309 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Глибоцького відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Терміном закінчення дії ухвали слідчого судді про застосування відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити 11 год. 10 хв. 27 квітня 2024 року.

Розмір застави, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок UA0008745, МФО 820172, Держказначейська служба України, м. Київ, код 26311401, ТУ ДСА України в Чернівецькій області становить 180 000 (сто вісімдесят тисяч) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися за межі населеного пункту в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування із потерпілим та свідками по справі.

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 27 квітня 2024 року.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державній Установі «Чернівецький слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної Установи «Чернівецький слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого ОСОБА_6 , прокурора ОСОБА_3 та слідчого суддю Глибоцького районного суду Чернівецької області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: