Справа № 202/1566/24
Провадження № 1-кс/202/3397/2024
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м.ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

15 травня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 19.04.2023 за №0000350, про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою:

АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених

ч. 4 ст. 190 (чинна до 11.08.2023), ч. 3 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 19.04.2023 за №0000350, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених

ч. 4 ст. 190 (чинна до 11.08.2023), ч. 3 ст. 190 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначає, що в провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000350 19.04.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (чинна до 11.08.2023), ч. 3 ст. 190 КК України.

20.03.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (чинна до 11.08.2023), ч. 3 ст. 190 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами в їх сукупності, а саме: протоколами допитів потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 ; протоколами тимчасового доступу до речей і документів; протоколами оглядів; протоколами про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій та іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

22.03.2024 слідчим суддею Індустріального районного суду

м. Дніпропетровська до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі 1 514 000 гривень.

Слідчий указує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та вважає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам, тому просить продовжити дію до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб та визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 514 000 грн. з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчим також вказано на обставини, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу тримання під вартою, зокрема, на необхідність: встановити інших потерпілих, у яких ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , іншими невстановленими особами,шляхом обману, заволоділи грошовими коштами; провести тимчасові доступи до документів, які містять охоронювану законом таємницю і перебувають у володінні банківських установ України, а саме: АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», АТ «ОЩАДБАНК» та оглянути вилучені документи;провести тимчасові доступи до інформації, яка містить охоронювану законом таємницю і перебуває у володінні операторів мобільного зв`язку України, а саме: ПрАТ «Київстар», ПрАТ «ВФ Україна», ТОВ «Лайфселл» та оглянути вилучені документи; отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновки судових експертизвідео-, звукозапису;долучити до матеріалів кримінального провадження результати розсекречених матеріалів, а саме: ухвал про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій; оголосити підозрюваним ОСОБА_4 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 про зміну раніше повідомленої підозри, з урахуванням виявлених органами досудового розслідування обставин, у т.ч. щодо скоєння інших кримінальних правопорушень; провести інші слідчі (розшукові) дії, необхідність в проведенні яких, виникне в ході досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення клопотання, просив змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт. Наголошував, що має тісні соціальні зв`язки, одружений та має малолітню дитину, яка перебуває на його утриманні.

Захисник заперечував щодо продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Прокурором не доведено, що наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, наголошував, що ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення вже не існує. Зазначав, що вони мають намір відшкодовувати збитки потерпілим. Звертав увагу слідчого судді на особу підозрюваного, який став батьком, має міцні соціальні зв`язку, одружений. Просив обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що у повній мірі забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього відповідно до ст. 194 КПК України обов`язків.

Слідчий суддя, заслухавши прокурора, думку підозрюваного та його захисника, приходить до таких висновків.

Згідно матеріалів клопотання СУ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000350 від 19.04.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (чинна до 11.08.2023), ч. 2, ч. 3, ч. 4 ст. 190 КК України.

20.03.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченихч. 4 ст. 190 (чинна до 11.08.2023), ч. 3 ст. 190 КК України.

22.03.2024 слідчим суддею Індустріального районного суду

м. Дніпропетровська до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі 1 514 000 гривень.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 03.04.2024 ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 22.03.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, стосовно ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченихч. 4 ст. 190 (чинна до 11.08.2023), ч. 3 ст. 190 КК України залишено без змін.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 15.05.2024 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000350 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.04.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (чинна до 11.08.2023), ч. 2, ч. 3, ч. 4 ст. 190 КК України, за підозрою ОСОБА_4 , ОСОБА_43 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (чинна до 11.08.2023), ч. 3 ст. 190 КК України та ОСОБА_44 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190 КК України, до чотирьох місяців, тобто до 20.07.2024.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою. Тримання під вартою вважається найбільш суворим запобіжним заходом.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 199 КПК клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Розгляд такого клопотання слідчим суддею здійснюється згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 199 КПК).

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованості підозри.

Оскільки кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, слідчий суддя, вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, не встановлює наявність в його діях складу злочину та ступінь його вини, оцінюючи докази з точки зору їх достатності і допустимості, тобто не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, а лише об`єктивно та розумно оцінює отримані докази за своїм внутрішнім переконанням та визначає, чи виправдовують вони в своїй сукупності проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування до неї запобіжного заходу.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень ОСОБА_4 є підтвердженою. Аналіз представлених матеріалів пов`язує підозрюваного з кримінальним правопорушенням, доводячи причетність до нього в такій мірі, що виправдовує подальше розслідування.

Щодо наявності ризиків та їх обґрунтованості.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК).

Слідчий у клопотанні зазначає, що продовжують існувати ризики вчинення ОСОБА_4 дій, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обумовлюють необхідність застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, потерпілих, та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Під час перевірки наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК Українислідчий суддя дійшов таких висновків.

На думку слідчого судді, на початкових етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності очікування можливого суворого покарання, саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Отже, вирішуючи питання щодо продовження існування цього ризику, слідчий суддя враховує покарання, що передбачене законом за вчинення кримінального правопорушення, який інкримінується ОСОБА_4 , приходить до висновку про наявність ризику можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Наявність ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст. 177 КПК України, що ОСОБА_4 може знищити, сховати або пошкодити, речі та документи, які мають значення кримінального провадження, підтверджується тим, що злочину діяльність органом досудового розслідування не повністю викрито, збираються докази, що свідчить наявність такого ризику.

Щодо ризику незаконно впливати на свідків, потерпілих та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні слідчий вказує про те, що існують достатні підстави вважати, що існують ризики спроб, умовлянь, погрози, підкупу та інших способів схиляння до дачі необхідних ОСОБА_4 показань свідками, іншими підозрюваними, потерпілими, а також використання інших форм перешкоджання об`єктивної істини у справі. Перевіряючи продовження існування зазначеного ризику, слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного ст. 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

Отже, на переконання слідчого судді, ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілих та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Також, ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється враховуючи кількість потерпілих та тривалість протиправних дій підозрюваного, тому ризик, передбачений п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, теж доведений стороною обвинувачення.

Отже, слідчим суддею встановлено, що стороною обвинувачення доведена можлива причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, а також вірогідність існування ризиків стосовно вчинення ним дій, передбачених п.п. 1,2,3,5ст. 177 КПК України, що свідчить про наявність підстав для застосування до нього запобіжного заходу.

Продовжуючи строк дії запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що існують об`єктивні обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, зокрема необхідність: встановити інших потерпілих, у яких ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , іншими невстановленими особами,шляхом обману, заволоділи грошовими коштами;провести тимчасові доступи до документів, які містять охоронювану законом таємницю і перебувають у володінні банківських установ України, а саме: АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», АТ «ОЩАДБАНК» та оглянути вилучені документи;провести тимчасові доступи до інформації, яка містить охоронювану законом таємницю і перебуває у володінні операторів мобільного зв`язку України, а саме: ПрАТ «Київстар», ПрАТ «ВФ Україна», ТОВ «Лайфселл» та оглянути вилучені документи; отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновки судових експертизвідео-, звукозапису; долучити до матеріалів кримінального провадження результати розсекречених матеріалів, а саме: ухвал про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій та ін.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

Виходячи з положень п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Враховуючи, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , є особливо тяжким злочином і передбачає покарання у виді позбавлення волі та, враховуючи встановлені ризики, передбачені п.п. 1,2,3,5 ст. 177 КПК України, які станом на час розгляду клопотання, не зменшились, слідчий суддя вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не забезпечить можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків. При цьому вік та стан здоров`я підозрюваного не виключають можливості тримання його під вартою (інших відомостей не надано).

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідчий суддя під час продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою також враховує, що станом на момент розгляду цього клопотання, раніше не судимий, має місце проживання, соціальні зв`язки. Однак, зазначені обставини не є підставою для зміни запобіжного заходу та застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Таким чином, зважаючи на те, що необхідно провести (завершити) ряд слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, які раніше не було проведено з об`єктивних причин, ризики, встановлені ухвалою слідчого судді від 03.04.2024, не зменшилися, слідчий суддя вважає обґрунтованим продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 до 12 липня 2024 року включно.

Щодо обґрунтованості розміру застави.

Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України (ч. 3 ст. 183 КПК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При цьому, сума (застави) повинна бути оцінена, враховуючи дані про особу та поведінку самого підозрюваного, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечить його безпеку.

Тобто розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні.

При визначенні розміру застави є обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких, серед інших, підозрюється ОСОБА_4 , його роль, розмір грошових коштів, які становлять предмет злочину та сам факт вчинення такого злочину в умовах воєнного стану.

У зв`язку з викладеним, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для зменшення розміру застави, який був визначений ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 22.03.2024, та вважає необхідним визначити ОСОБА_4 , як альтернативу застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заставу в розмірі у розмірі 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 514 000 грн., оскільки такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і таким, що не суперечить положенням ч.5 ст.182 КПК України та вимогам ст.ст.178, 182, 183 КПК України, позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання порушувати покладені на неї процесуальні обов`язки, та не є явно непомірним, беручи до уваги розмір предмета злочину.

Згідно з ч.5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, та які передбачені пунктами 1-9 частини 5 статті 194 КПК України.

Тож, відповідно до положень ч.5 ст.194 КПК України для зменшення наведених вище ризиків на підозрюваного слід покласти обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, необхідність застосування яких стороною обвинувачення доведено, а захистом не спростовано, а саме: не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-199 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 19.04.2023 за №0000350, про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (чинна до 11.08.2023), ч. 3 ст. 190 КК України задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених

ч. 4 ст. 190 (чинна до 11.08.2023), ч. 3 ст. 190 КК України, до 12 липня 2024 року включно.

Одночасно визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 1 514 000 (один мільйон п`ятсот чотирнадцять тисяч) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали до 12 липня 2024 року включно.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в разі внесення застави наступні обов`язки: не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави до 12 липня 2024 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1