Справа № 404/2901/24
Номер провадження 1-кс/404/1525/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2024 року місто Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУ Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_4 , про надання дозволу на проведення обшуку по матеріалам кримінального провадження 0000831, за ч. 2 ст. 289 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням, про надання дозволу на проведення обшуку комплексу будівель СТО « АДРЕСА_1 з метою відшукання та вилучення майна здобутого злочинним шляхом.

Слідчий підтримав доводи заявленого клопотання. Зазначає, що 21.03.2024 в період часу з 08:00 год. по 13:00 год., невідомі особи незаконно заволоділи автомобілем ВАЗ 21099 державний номерний знак НОМЕР_1 , 2007 року випуску, який знаходився на парувальному майданчику біля «Кіровоградської обласної лікарні» по АДРЕСА_2 , належного ОСОБА_5 , чим було завдано збитки останньому на суму близько 140000 грн.

Вважає, що з метою виконання завдань у цьому кримінальному провадженні, зокрема швидкого проведення досудового розслідування, виявлення та розшуку підозрюваних осіб необхідно провести обшук, який забезпечить належну процесуальну фіксацію доказів у кримінальному провадженні, сприятимуть встановленню кола осіб причетних до кримінального правопорушення.

Статтею 13 КПК України кожному гарантується недоторканість житла.

Статтею 30 Конституції України кожному гарантується недоторканість житла.

Статтею 8 Європейської Конвенції основоположних прав та свобод особи, кожному гарантується недоторканість житла.

Згідно ч. 1 ст. 233 КПК України, ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільної згоди особи, яка ним володіє, або на підставі ухвали слідчого судді.

На підставі ухвали слідчого судді можна проникнути до житла в порядку та з підстав передбачених законом лише тоді, коли дійсно існує така необхідність та вона підтверджується долученими до клопотання належно зібраними і допустимими доказами, а самих доказів достатньо для прийняття судового рішення.

Слідчим є службова особа уповноважена в межах компетенції передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень/проступків (п. 17 ч. 1 ст. 3 КПК України).

Згідно ч. 1 ст. 40 та ст. 40-1 КПК України, слідчий несе відповідальність за законність здійснення процесуальних дій.

Слідчий зобов`язаний організувати проведення ефективного досудового розслідування. Правильність такого висновку узгоджується з практикою ЄСПЛ, про обов`язок представників сторони обвинувачення провести в розумні строки ефективне досудове розслідування.

Згідно ч. 3 ст. 234 КПК України, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

До клопотання про отримання дозволу на проведення обшуку слідчий долучив копію протоколу допиту свідка ОСОБА_6 про те, що свідок, як мешканець міста Кропивницького поїхав шукати в місто Знам`янка, елементи кузова до ВАЗ 21099, а коли їх нарешті знайшов, то не купив і повернувся до Кропивницького.

Під час розгляду цього клопотання було достовірно з`ясовано, що ОСОБА_6 не має у володінні чи власності транспортного засобу ВАЗ НОМЕР_2 , оскільки свідок користується моделлю автомобіля ВАЗ 2115. Також ОСОБА_6 був затриманий працівниками національної поліції за керування транспортним засобом у стані наркотичного сп`яніння та спробі передачі працівникам правоохоронного органу неправомірної вигоди.

Згідно ст. 96 КПК України, сторони кримінального провадження мають право ставити свідку запитання щодо його можливості сприймати факти, про які він дає показання, а також щодо інших обставин, які можуть мати значення для оцінки достовірності показань свідка. Обов`язок слідчого судді полягає у забезпеченні прав осіб на досудовому розслідуванні (п. 1 ч. 1 ст. 3 КПК України). Клопотання про обшук необхідно розглянути у день його надходження (ч. 4 ст. 234 КПК України). Слідчий суддя не має процесуальної можливості безпосередньо в судовому засіданні під час розгляду цього клопотання допитати свідків та поставити їм запитання, що не були вирішені досліджені представниками сторони обвинувачення. Означений процесуальний недолік необхідно усунути представникам сторони обвинувачення.

Відповідно до ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Згідно ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Закон вимагає проведення ефективного досудового розслідування, тоді як слідчий не виконав цих імперативних вимог, тому зміст показів свідків не може бути використаний як підстава для порушення недоторканості житла. Допущена неповнота та поверховість порушує міжнародні та національні стандарти якості судочинства. Суперечить засаді недоторканості житла/іншого володіння.

Рапорт оперативного уповноваженого та прокурора у будь-якому випадку не можна вважати допустимим доказом показань з чужих слів, якщо вони даються слідчим, прокурором, співробітником оперативного підрозділу або іншою особою стосовно пояснень осіб, наданих слідчому, прокурору або співробітнику оперативного підрозділу під час здійснення ними кримінального провадження (ч. 7 ст. 97 КПК України). Рапорт є формою ділового мовлення між представниками правоохоронних органів, тобто не є джерелом доказів, отже не створює юридичних наслідків під час оцінки доказів, незалежно від методології оцінювання: поза розумного сумніву чи обґрунтованості підозри. Рапорт є завідомо недопустимим доказом, на який не можна послатись при доказуванні. Рапорт працівника правоохоронного органу не може слугувати однозначним доказом винуватості особи, про що зазначив Верховний Суд по справі 524/4668/17.

Слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про обшук, якщо слідчий прокурор не доведе наявність достатніх підстав вважати, що відомості , які містяться у відшукуваних речах і документах можуть бути доказами під час судового розгляду. (п. 3 ч. 3 ст. 234 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 234 КПК України, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів якими слідчий/дізнавач, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

За версією представників сторони обвинувачення, ОСОБА_7 за місцем свого проживання зберігає речі заявлені для відшукання. Підставою для таких тверджень є покази свідка ОСОБА_6 .

Разом з цим слідчий не допитав ОСОБА_6 з приводу обставини, при яких йому стало відомо прізвище та ім`я ОСОБА_8 . Не допитав на підставі яких фактів свідок зробив припущення що ОСОБА_7 мешкає за адресою заявленою до обшуку.

Перед тим, як пред`явити особу для впізнання, слідчий, прокурор попередньо з`ясовує, чи може особа, яка впізнає, впізнати цю особу, опитує її про зовнішній вигляд і прикмети цієї особи, а також про обставини, за яких вона бачила цю особу, про що складає протокол. Якщо особа заявляє, що вона не може назвати прикмети, за якими впізнає особу, проте може впізнати її за сукупністю ознак, у протоколі зазначається, за сукупністю яких саме ознак вона може впізнати особу. Забороняється попередньо показувати особі, яка впізнає, особу, яка повинна бути пред`явлена для впізнання, та надавати інші відомості про прикмети цієї особи. За необхідності впізнання може провадитися за фотознімками, матеріалами відеозапису з додержанням вимог, зазначених у частинах першій і другій цієї статті. Проведення впізнання за фотознімками, матеріалами відеозапису виключає можливість у подальшому пред`явленні особи для впізнання. ( ч.1 ч.6 ст. 228 КПК України)

Слідчий не подав беззаперечних доказів на підтвердження того, що ОСОБА_6 не сплутав ОСОБА_7 з іншою особою.

Не надано результати впізнання чи інших слідчих дій, на підставі яких встановлений причинний зв`язок між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Вкрай сумнівним є зміст показів свідка ОСОБА_6 , який мешкає в місті Кропивницькому, проте шукає запчастини за 40 кілометрів від свого місця проживання. Докладає додаткових сусиль часу і коштів на підбір кузовних елементів від моделі авто, до якої не має ніякого відношення. А коли знаходить, то відмовляється від придбання.

Самостійним фактором зясування достовірності показів є той факт, що працівники УПП затримали свідка ОСОБА_6 за підозрою у керуванні ним транспортного засобу в стані наркотичного сп`яніння.

Волевиявлення ОСОБА_6 може залежним від працівників Національної поліції, оскільки в цьому правоохоронному органі проводиться розслідування кримінального провадження за фактом спроби передачі ОСОБА_6 неправомірної вигоди.

Згідно ст. 96 КПК України), для доведення недостовірності показань сторона має право надати показання, документи, які підтверджують його репутацію, зокрема, щодо його засудження за завідомо неправдиві показання, обман шахрайство або інші діяння, що підтверджують нечесність. До усунення цього недоліку, проведення обшуку на підставі показів свідка ОСОБА_6 стане передчасним.

Умовою що сприяла неякісному збору доказів, є поверхове ставлення до проведення досудового розслідування. Всі виявлені недоліки є результатом неефективної організації кримінального провадження.

Заявлене клопотання вирішено з додержанням правил частин 1 та 2 ст. 22 та ст. 26 КПК України у межах заявлених вимог, доводів та долучених до клопотання доказів.

Згідно п. 5 ч. 5 ст. 234 КПК України, слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про обшук, якщо прокурор, слідчий не доведе наявність достатніх підстав вважати, що: за встановлених обставин обшук є найбільш доцільним та ефективним способом відшукання та вилучення речей і документів, які мають значення для досудового розслідування, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб, а також заходом, пропорційним втручанню в особисте і сімейне життя особи.

Відповідно до вимог п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст. 234 - 235 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про надання дозволу на проведення обшуку комплексу будівель СТО « АДРЕСА_1 , відмовити

Ухвала не оскаржується в апеляційному порядку. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді (ч.3 ст.309 КПК України).

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1