Справа №295/4155/24
УХВАЛА

Іменем України

22.03.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, внесене слідчим СВ ВП №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000028 від 11.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, та додані до нього матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на фольговий згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору, що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні встановлено, що на протязі 2023 року громадянин ОСОБА_6 , який є раніше судимою особою за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 309 КК України, з метою власного збагачення, збуває місцевим мешканцям Житомирського району Житомирської області та м. Житомира психотропну речовину "амфетамін".

19.03.2024 на ділянці місцевості, що розташована по АДРЕСА_1 , під час проведення огляду покупця ОСОБА_7 , яким здійснено оперативну покупку, працівниками поліції виявлено та вилучено фольговий згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору, що упаковано до паперового пакету НПУ, який опечатано згідно правил пакування речових доказів.

Під час проведення огляду покупця ОСОБА_7 , яким здійснено оперативну покупку, останній пояснив, що він 19.03.2024 в с. Сінгури, поблизу місцевого кладовища, Житомирського району, придбав у ОСОБА_5 психотропну речовину «амфетамін» за грошові кошти в сумі 500 гривень, яку останній замотав у фольговий згорток.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що належне ОСОБА_5 майно упаковано до паперового пакету НПУ, який опечатано згідно правил пакування речових доказів, має значення речового доказу у кримінальному провадженні та можна використати як доказ під час проведення досудового розслідування, а тому з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження зазначених речових доказів необхідна ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно.

Слідчий подала клопотання, в якому просила розгляд справи проводити без її участі, клопотання підтримала.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження 0000028 від 11.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Постановою слідчого СВ ВП №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 від 19.03.2024 року майно, на яке слідчий просить накласти арешт, визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного, оскільки вилучене майно може бути використане як докази на підтвердження обставин, що підлягають встановленню під час кримінального провадження, взявши до уваги стадію досудового розслідування, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна,з метою проведення необхідних експертиз, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно арешт.

Керуючись ст. ст. 98, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на фольговий згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору, що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавитивласника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1