Справа № 643/4233/24
Провадження № 1-кс/643/545/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2024 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 розглянувши скаргу ОСОБА_2 на постанову дізнавача СД Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження №0000631 від 07.08.2023 за ч.1 ст.125 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

29.04.2024 до суду надійшла скарга ОСОБА_2 на постанову дізнавача СД Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження № 0000631 від 07.08.2023 за ч.1 ст.125 КК України.

Розглянувши скаргу та долучені до неї скаржником матеріали, суд вважає, що провадження по ній не може бути відкрите з наступних підстав.

Заявник у своїй скарзі вказує, що 29.12.2023 дізнавачем СД Харківського РУП №2 ГУНП в харківській області ОСОБА_3 винесено постанову про закриття кримінального провадження №0000631 від 07.08.2023 за ч.1 ст.125 КК України у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення (п.2 ч.1 ст.284 КПК України). Про наявність вказаної постанови він дізнався тільки 22.04.2023, коли побачився із своїм представником, тому просить продовжити строк регламентований ст.303 КПК України.

Суд приходить до висновку, що заявником при виготовленні тексту скарги було допущено технічну помилку при зазначенні дати, коли йому стало відомо про постанову про закриття кримінального провадження, а саме 22.04.2023 та рахує, що правильною є дата 22.04.2024.

Згідно ч.1 ст.304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.304 КПК України скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення, повертається.

Слідчим суддею встановлено, що скаржником пропущено строк звернення до слідчого судді зі скаргою. Суд виходить саме з дати 29.12.2023, тобто з дня прийняття дізнавачем СД Харківського РУП №2 ГУНП в харківській області ОСОБА_3 рішення про закриття кримінального провадження у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України.

Однак, в поданій скарзі заявник зазначає, що про наявність вказаної постанову про закриття кримінального провадження йому стало відомо від його представника лише 22.04.2024. Проте, будь-яких відомостей про отримання вказаної постанови про закриття кримінального провадження представником заявника адвокатом ОСОБА_4 саме 22.04.2024 суду не надано.

Таким чином, десятиденний строк оскарження постанови слідчого про закриття кримінального провадження, встановлений у ч.1 ст.304 КПК України, розпочався 29.12.2023 та закінчився 08.01.2024.

Із матеріалів скарги слідує, що ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді із скаргою на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження 29.04.2024, що підтверджується вхідним штампом за №16035/24.

У зв`язку із наведеним слідчий суддя приходить до висновку, що заявником пропущено строк оскарження рішення слідчого, встановлений ч.1 ст.304 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

При цьому, відповідно до висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 20 квітня 2017 року №5-440кс(15)16, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

Зокрема, до їх числа відносяться: 1) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 2) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження; 3) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 4) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 5) несвоєчасне одержання процесуальних документів (наприклад, несвоєчасне одержання копії вироку); 6) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк.

У будь-якому випадку, в силу положень ст.ст.22, 26 КПК України, вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Заявник ОСОБА_2 клопоче про поновлення строку на оскарження постанови дізнавача СД Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 29.12.2023 про закриття кримінального провадження №0000631 від 07.08.2023 за ч.1 ст.125 КК України.

Правило дотримання десятиденного строку на оскарження до слідчого судді рішення слідчого має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Суд звертає увагу, що у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку.

Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності.

Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

При цьому особа, яка бажає подати скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право. Хоча ст.117 КПК України містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на оскарження рішення слідчого, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

За таких обставин, враховуючи тривалість пропуску строку (більше трьох місяців), відсутність надання заявником підтвердження наявності поважних причини пропуску строку, слідчий суддя вважає, що у цій справі відсутні підстави для поновлення строків для оскарження рішення слідчого.

Європейський суд з прав людини визначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип «res judicata», особливо, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) (п. 47 рішення).

Згідно листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 09.11.2012 року, №1640/0/4-12 «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» у випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Враховуючи те, що строк оскарження постанови дізнавача від 29.12.2023 про закриття кримінального провадження за №0000631 від 07.08.2023 за ч.1 ст.125 КК України закінчився, скарга подана після закінчення строку, передбаченого ст.304 КПК України, а обставини, на які посилається скаржник (йому стало про існування постанови про закриття кримінального провадження 22.04.2024) не доведені належними доказами. Заявником не наведено поважних причин пропуску строку на оскарження які перешкодили йому реалізуватися право на оскарження постанови про закриття кримінального провадження, у визначений чинним законодавством строк, слідчий суддя не знаходить підстав для поновлення строку для звернення з вищевказаною скаргою та доходить висновку про відмову в задоволенні заяви про поновлення строку для звернення зі скаргою, передбаченого ч.1 ст.304 КПК України, та повернення скарги заявнику на підставі п.3 ч.2 ст.304 КПК України.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч.7 ст.304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.116, 303 - 309, 369, 371-372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Повернути матеріали скарги ОСОБА_2 на постанову дізнавача СД Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження №0000631 від 07.08.2023 за ч.1 ст.125 КК України, разом з усіма додатками скаржнику.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання цієї ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1