Справа № 716/629/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.04.2024 слідчий суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання начальника відділення №1 (м.Заставна) СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене з начальником Заставнівського відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Синьовірська Поляна Міжгірського району Закарпатської області, жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, має середню спеціальну освіту, перебуває в фактичних шлюбних стосунках, не працює, раніше не судимий, військовозобов`язаний,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, відомості про яке 30.03.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001388, за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ст. 115 ч. 1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Начальник відділення №1 (м.Заставна) СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області майор поліції ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Посилається на те, що 29.03.2024 року близько 21 год. 00 хв. підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у будинку своєї сусідки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в ході раптово виниклої суперечки, діючи умисно, маючи на меті заподіяння смерті, з прикладанням значної сили наніс декілька ударів руками в ділянку обличчя та шиї, а саме в ділянку розміщення органів дихання ОСОБА_7 . Остання від отриманих тілесних ушкоджень померла на місці події.

Згідно лікарського свідоцтва про смерть № 304 від 30.03.2024, смерть ОСОБА_7 , настала внаслідок закритої тупої травми органів шиї, асфіксії, внаслідок перекриття просвіту верхніх дихальних шляхів набряком слизової.

Відомості за вказаним фактом, 30.03.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001388 з правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 115 КК України - умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій особі.

30.03.2024 о 18-40 годин підозрюваного ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України (безпосередньо після вчинення кримінального правопорушення).

31.03.2024 ОСОБА_5 , затриманому в порядку ст. 208 КПК України, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 вбачається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, запобігання впливу на потерпілу та свідків, експерта та спеціаліста, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали та обґрунтували його обставинами викладеними в ньому.

Підозрюваний в судовому засіданні обставини скоєння ним кримінального правопорушення не визнав. Пояснив також, що проживає в с. Киселів та перебуває в фактичних шлюбних стосунках із свідком ОСОБА_8 . Вважає, що остання дала неправдиві покази, оскільки він не перебував 29.03.2024 вдома у потерпілої ОСОБА_7 , а протягом цілого дня спав вдома. Просив застосувати відносно нього запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Захисник адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання. Також вказав, що органом досудового розслідування не доведено наявність ризиків, які б свідчили про невиконання його підзахисним процесуальних обов`язків. Вважає, що його підзахисному необхідно застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту. Разом з тим, вказав, що підозрюваний перебуваючи вдома зможе впливати на свідка ОСОБА_8 .

Ознайомившись з клопотанням та доказами, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення слідчого, думку прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 30 березня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001388 внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

30 березня 2024 року ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 115 КК України повідомлено про підозру. Останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст. 183 ч. 1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м?яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Зокрема при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно зі ст.ст.7-9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства. У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.

Вважаю, що слідчим у клопотанні, доданих документах та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Це вбачається з протоколу огляду місця події від 30.03.2024; лікарського свідоцтва про смерть № 304 від 30.03.2024; протоколу допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протоколами допитів свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; протоколу проведення слідчого експерименту із свідком ОСОБА_8 від 30.03.2024; рапорту про повідомлення із служби «102», згідно якого о 09:11 30.03.2024 надійшло повідомлення від ОСОБА_13 про те, що виявили мертвою ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_2 .

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Також вважаю, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам передбаченим ст.177 КПК України. Береться до уваги і той факт, що підозрюваний не має достатньо міцних соціальних зв?язків, оскільки проживає з свідком ОСОБА_8 без реєстрації шлюбу, не працевлаштований, а має мінливі заробітки та доходи, відсутні відомості про характеристику особи по місцю проживання. Враховується судом і те, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше не притягувався до кримінальної відповідальності.

З врахуванням вказаного, а також виду покарання, що йому загрожує, останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки органом досудового розслідування ще не проведено цілий ряд слідчих (розшукових) дій.

Що стосується зазначеного в клопотанні слідчим ймовірного ризику впливати підозрюваним на потерпілу, свідків, експерта та спеціаліста в даному провадженні, вважаю, що даний ризик також доведений. Оскільки останній перебуває в фактичних шлюбних стосунках із свідком ОСОБА_8 з якою разом проживає. Перебуваючи вдома він зможе впливати на її покази як свідка, оскільки покази вказаного свідка повинні бути сприйняті/отримані безпосередньо в суді під час судового розгляду. Про даний факт також повідомив і сам захисник. Інші свідки є сусідами та односельчанами, що не виключає можливість також впливати на покази вказаних осіб.

Саме тому, слідчий суддя приходить до висновку, що для запобігання ризиків, які зазначені в клопотанні та доведені в судовому засіданні, застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу є безпідставним і не забезпечить належної процесуальної поведінки ОСОБА_5 .

Згідно ч. 3, 4 ст. 183 КПК України, підстав для застосування застави у слідчого судді не має, оскільки злочин про який повідомлено про підозру ОСОБА_5 вчинений із застосуванням насильства.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання начальника відділення №1 (м.Заставна) СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене з начальником Заставнівського відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Чернівецький слідчий ізолятор» строком до 29 травня 2024 року 18-45 години.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали після проголошення негайно вручити прокурору та підозрюваному.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_14