Справа № 524/5770/16-к
Провадження № 1-кс/524/2171/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2024 року Слідчий суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув клопотання (заяву) ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:

11.07.2024 до суду надійшло клопотання (заява) ОСОБА_3 про скасування арешту на належне йому майно накладеного у кримінальному провадженні № 0000005 зареєстрованого в ЄРДР 03.01.2013р. за ч. 2 ст. 358, ч. 5 ст. 191 КК України, посилавючись на те, що кримінальне провадження було закрито постановою слідчого від 05. 07.2017р.

Клопотання було розподілено черговому слідчому судді, що підтверджується протоколом розподілу справи між суддями у неавтоматичному режимі від 11.07.2024р.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, встановив наступне.

Відповідно ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 1 ст. 174 КПК).

Частини 3 та 4 ст. 174 КПК регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Натомість у ст. 174 КПК не йдеться про скасування арешту майна слідчим суддею після закінчення досудового розслідування внаслідок закриття кримінального провадження за постановою керівника органу досудового розслідування, слідчого чи дізнавача.

Ухвала слідчого судді про скасування арешту майна або відмову у його скасуванні, постановлена після закриття кримінального провадження, не передбачена кримінальними процесуальними нормами.

Отже, у разі закриття кримінального провадження постановою слідчого, дізнавача або прокурора, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном. Після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому законом слідчим, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.

Окрім того, слід звернути увагу на те, що згідно із висновками Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у справі № 554/2506/22 від 15 квітня 2024 року, суд вказав на те, що чинний кримінальний процесуальний закон розрізняє поняття «суд» та «слідчий суддя», визначаючи стадії кримінального провадження (досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність) здійснення ними своїх повноважень та належним чином розмежовуючи їх.

Відповідно до ч. 9 ст. 100 КПК у разі закриття кримінального провадження слідчим, дізнавачем або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.

Тобто, у випадку, коли кримінальне провадження закрите органом досудового розслідування або органом дізнання, клопотання, подане в порядку ч. 9 ст. 100 КПК про долю речових доказів, вирішується судом, а не слідчим суддею.

За таких обставин, клопотання про скасування арешту майна, яке подане до слідчого судді підлягає поверненню заявнику, оскільки слідчий суддя не наділений відповідними повноваженнями про розгляд відповідних клопотань, заяв, питань тощо після закриття кримінального провадження.

Роз`яснити заявнику, що він має право звернутися до суду з відповідним клопотанням у порядку кримінального судочинства.

Керуючись ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання (заяву) ОСОБА_3 про скасування арешту накладеного на майно у кримінальному провадженні № 0000005 зареєстрованого в ЄРДР 03.01.2013р. за ч. 2 ст. 358, ч. 5 ст. 191 КК України - повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: