Провадження № 1-кс/524/1461/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2024 року слідчий суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Балаклія, Харківської області, українця, громадянина України, освіта вища, одруженого, не працюючого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 367КК України, в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001054 від 12.07.2021 року,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001054 від 12.07.2021 року, яке погоджене з прокурором Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_3 .

На обґрунтування клопотання зазначає, що здійснюється досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, яке внесене 12.07.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 367 КК України, за фактом заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, службової недбалості.

У ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , будучи директором ТОВ «Будівельник», вчинив ряд кримінальних правопорушень, які полягають у заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем та внесенні службової особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей.

06.05.2024 року відповідно до вимог ст. ст. 276-278 КПК України ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, за який законом в сукупності передбачено покарання у виді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Слідчий та прокурор в клопотанні стверджують, що підставою для його внесення є наявність в діях ОСОБА_4 ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України. Вважають, що ОСОБА_4 вчинив кримінальні правопорушення, які відносяться до нетяжкого злочину, про що зібрано достатньо доказів, і може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, тому будь-які інші запобіжні заходи, окрім застави, не зможуть запобігти наведеним ризикам, а тому просили застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави з покладенням на нього певних обов`язків.

У судовому засіданні прокурор клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави, підтримав, посилаючись на викладені в клопотанні обставини.

Підозрюваний ОСОБА_4 в ході судового розгляду клопотання заперечував свою причетність до вказаних кримінальних правопорушень, просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, оскільки не доведені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на утриманні підозрюваного перебувають похилі батьки, двоє малолітніх дітей, раніше не судимий, позитивно характеризується. Зазначив, що підозрюваний не буде порушувати свої обов`язки.

Заслухавши думки учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, якими слідчий та прокурор обґрунтовують свої доводи, вивчивши письмове заперечення захисника, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі ті, які передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України.

У ході розгляду клопотання встановлено, що 12 липня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001054 внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 191, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 367 КК України, з приводу вчинених ОСОБА_4 незаконних дій пов`язаних із заволодінням чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем та внесенні службової особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей.

06 травня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена ОСОБА_4 підозра станом на час розгляду даного клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

За таких обставин, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо цієї особи обмежувальних заходів.

Обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема, копіями документів, долучених до клопотання та досліджених слідчим суддею, а саме: заявою про вчинення кримінального правопорушення; висновком експерта за результатами проведення судової будівельно технічної експертизи № СЕ-19/117-23/14828-БТ від 02.04.2024; висновком експерта за результатами проведення судової економічної експертизи № 5217/23-72 від 29.04.2024; висновком експерта за результатами судової почеркознавчої експертизи № СЕ-19/111-24/24566-ПЧ від 24.04.2024; договором підряду №46 від 17.12.2019 та документами складеними на його виконання (акти викоанних робіт, рахунки платіжні доручення та інші), а також іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Враховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами клопотання факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_4 своїми діями, про які йдеться у повідомленні про підозру, вчинив інкриміноване йому кримінальне правопорушення.

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявність в діях ОСОБА_4 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акта, а не під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Обґрунтованість підозри щодо вчинення підозрюваним кримінального правопорушення підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, що є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Продовжуючи вирішення питань зазначених в ст.194 КПК України, а саме щодо наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор, слідчий суддя встановив, що на час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, а також безпосередньо в судовому засіданні слідчий та прокурор зазначили про наявність ризику, передбаченому ст.177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Суд погоджується із твердженням щодо можливості переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки в даний час ряд кримінальних правопорушень, досудове розслідування на даний час не завершено. До того ж слідчий суддя враховує, що підозрюваний не проживає в місці проведення досудового розслідування, зареєстрований та проживає у м. Харкові, за межами Полтавської області, що само по собі може впливати на можливість переховування.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України є нетяжким злочином, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі до п`яти років. Тяжкість ймовірного покарання підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Наведені вище обставини у сукупності дають підстави дійти висновку щодо існування ризику вчинення підозрюваним дій, направлених на переховування від органу досудового розслідування та суду.

Так, відповідний ризик існує, однак такий ризик є мінімальним з огляду на те, що підозрюваний на території України має міцні соціальні зв`язки (одружений, має сім`ю, члени якої проживають на території України), має постійне місце проживання, за першим викликом з`явився особисто до суду для розгляду клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу.

Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання обґрунтоване і до ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у вигляді застави, оскільки для запобігання ризику, передбаченого п.1 ч.1 статті 177 КПК України, застосування інших більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім і така недостатність була доведена слідчим та прокурором в клопотанні та в суді, з огляду на те, що сплативши заставу, підозрюваний буде обмежений в можливості переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, як за межами місця розташування органу досудового розслідування на території України, так і за її межами.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК України).

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина 4 статті 182 КПК України).

Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України).

Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

При визначені розміру застави необхідно врахувати: обставини кримінального правопорушення, майновий стан підозрюваного, його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб, встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК, а також розмір майнової шкоди (збитків), у завданні якої підозрюється особа, помірність обраного розміру застави та можливість її виконання.

Виходячи із необхідності визначення розміру застави який, згідно вимог ч.4 ст.182 КПК України, повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, слідчий суддя, враховуючи обставини вчинення кримінальних правопорушень, тяжкість злочинів, майновий та сімейний стан підозрюваного, його особу, суспільну репутацію та що підозрюваний, з його слів не працевлаштований, має на утриманні двох малолітніх дітей, а також розмір завданої шкоди, вважає, що таким розміром застави має бути 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст.ст.177,178,181,184,192-194,196,309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001054 від 12.07.2021 року, - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09.11.2023 року, становить 60560 гривень.

Застава відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09.11.2023 року, становить 60560 гривень, може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок:

Код отримувача (код за ЄДРПОУ)26304855
Банк отримувачаДКСУ, м.Київ
Код банку отримувача (МФО)820172
Рахунок отримувачаUA0015950

В платіжному документі в призначені платежу ОБОВ`ЯЗКОВО зазначається для ЗАСТАВИ: назва суду; інформація про постанову (ухвалу) судді чи суду та прізвище, ім`я, по батькові підсудного (дана інформація необхідна для оперативного повернення застави в порядку передбаченому чинним законодавством).

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 не пізніше п`яти днів з дня застоування запобіжного заходу у вигляді застави, внести кошти в сумі 60560 гривень або забезпечити їх внесення заставодавцем на зазначений рахунок та надати до суду документ, що це підтверджує.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком на два місяці, у разі внесення застави, наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1