Єдиний унікальний номер: 379/733/24
Провадження № 1-кс/379/88/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2024 рокум.Тараща

Слідчий суддя Таращанського районного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Білоцерківського районного Управління поліції ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000065 від 05.07.2024 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,

ВСТАНОВИВ:

05.07.2024 до Таращанського районного суду Київської області надійшло клопотання дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Білоцерківського районного Управління поліції ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором, про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні №0000065 від 05.07.2024 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що 04.07.2024 року до відділення поліції №2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області надійшов виклик від працівника сервісного центру 3249 ОСОБА_4 , про те, що водій автомобіля марки OPEL ZAFIRA, 2001 номер шасі, кузова рами НОМЕР_1 р.н. НОМЕР_2 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надав свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 з ознаками підроблення.

По даному факту 05.07.2024 внесено відомості до ЄРДР за №0000065 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

04.07.2024 року було проведено огляд місця події на автомобільному майданчику сервісного центру 3249, що розташований по АДРЕСА_1 , де було виявлено автомобіль марки OPEL ZAFIRA, 2001 номер шасі, кузова рами НОМЕР_1 р.н. НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_3 . Дане свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу було упаковано до спеціального поліетиленового пакету № CRI 1200797 та вилучено до відділення поліції № 2 в якості речових доказів, з метою проведення відповідних експертиз.

05.07.2024 вилучене майно постановою дізнавача визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні, як предмет вчинення кримінального правопорушення.

У дізнання є наявність обґрунтованих ризиків, які дають достатні підстави вважати, що в разі повернення свідоцтва про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_3 , можлива зміна його стану, передання іншій особі, знищення, що призведе до неможливості проведення експертиз, інших слідчих дій та повного, об`єктивного, всебічного проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню. Дізнання має достатні підстави вважати, що вилучені в ході проведення огляду місця події свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , видане 05.11.2020 року є безпосереднім предметом правопорушення, що розслідується. Тому задля забезпечення збереження речових доказів та з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення чи відчуження вказаного майна, забезпечення виконання в подальшому судових рішень у кримінальному провадженні, на вищевказане майно необхідно накласти арешт.

Процедура розгляду.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею не пізніше двох днів з дня його надходження до суду за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дізнавач СД відділення поліції № 2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , прокурор Таращанського районного відділу Білоцерківської окружної прокуратури та володілець майна ОСОБА_5 належно повідомлені про день, час і місце розгляду клопотання, однак в судове засідання не з`явились.

У матеріалах клопотання міститься заява від дізнавача СД відділення поліції № 2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 з проханням проводити розгляд цього клопотання без його участі, клопотання підтримує повністю.

Відповідно до ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Установлені слідчим суддею обставини, з посиланням на докази.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, 05.07.2024 до ЄРДР внесені відомості про кримінальне провадження № 0000065 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Відповідно до протоколу огляду від 04.07.2024 встановлено що, 04.07.2024 в період часу з 14:12 год. по 14:43 год. було проведено огляд місця події за адресою: автомобільний майданчик сервісного центру 3249, що розташований по АДРЕСА_1 було виявлено автомобіль марки OPEL ZAFIRA, 2001 номер шасі, кузова рами НОМЕР_1 р.н. НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_3 . Дане свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу було упаковано до спеціального поліетиленового пакету № CRI 1200797 та вилучено до відділення поліції № 2 в якості речових доказів, з метою проведення відповідних експертиз.

Постановою дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Білоцерківського районного Управління поліції ГУНП в Київській області ОСОБА_3 від 05.07.2024 вилучені в ході огляду місця події свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_3 , визнано речовим доказом у даному кримінальну провадженні та залишено на зберігання в матеріалах кримінального провадження.

Підстави застосування арешту майна

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна, на підставі п.1 ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що як на підставу для накладення арешту, дізнавач посилається на п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Отже, в першу чергу, слідчий суддя має перевірити наявність у майна, на яке дізнавач просить накласти арешт, ознак речових доказів, визначених ч. 1 ст. 98 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що вилучене під час огляду свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_3 - може бути безпосереднім предметом кримінального правопорушення. Відтак, це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а тому може бути використане як доказ обставин, визначених ст. 91 КПК України.

Слідчий суддя зазначає, що з огляду на важливість цього доказу, обмеження права володіння ним буде розумним та співмірним із завданням кримінального провадження, а також не матиме невідворотних наслідків.

Слідчий суддя вважає, що досягнення мети - збереження речових доказів, можливе виключно за рахунок накладення арешту на вказане майно, оскільки його можливо легко знищити чи спотворити.

Слідчий суддя вважає, що матеріалами клопотання доведено необхідність арешту тимчасового вилученого майна та наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, зокрема, ризики зміни стану майна, передання його іншій особі, знищення, перетворення чи відчуження, що призведе до неможливості проведення експертиз, інших слідчих дій та повного, об`єктивного, всебічного проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню.

При накладені арешту на вказане тимчасово вилучене майно слідчим суддею враховано можливість збереження первинного стану вилучених речей, проведення судових експертиз.

Отже, за викладених обставин, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання дізнавача задовольнити.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що відповідно до частини 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя констатує, що метою арешту вказаного майна є забезпечення кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 98, 117, 131, 132, 170-173, 175, 233, 237, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Білоцерківського районного Управління поліції ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000065 від 05.07.2024 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, - задовольнити.

З метою забезпечення збереження речових доказів накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду 04.07.2024 за адресою: автомобільний майданчик сервісного центру 3249, що розташований по АДРЕСА_1 , а саме на: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , видане 05.11.2020 на OPEL ZAFIRA, 2001 номер шасі, кузова рами НОМЕР_1 , р.н. НОМЕР_2 , чорного кольору, власник ОСОБА_6 , НОМЕР_4 , яке було упаковано до спеціального поліетиленового пакету № НОМЕР_5 , що було вилучено у ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Виконання ухвали покласти на дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Білоцерківського районного Управління поліції ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 .

Копію ухвали негайно направити прокурору, дізнавачу і власнику /володільцю/ майна для відома та виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, - строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя:ОСОБА_1