УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 року

м. Київ

справа № 684/432/23

провадження № 51-2971ск24

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати

Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув касаційну скаргу представника потерпілого Приватного акціонерного товариства «Хмельницьке виробниче сільськогосподарсько - рибоводне підприємство» (далі - ПрАТ «Хмельницькрибгосп») - адвоката ОСОБА_4 , на вирок Старосинявського районного суду Хмельницької області від 11 жовтня 2023 року та ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 11 березня 2024 року у кримінальному провадженні за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України (далі - КК).

Зміст судових рішень і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини

Старосинявський районний суд Хмельницької області вироком від 11 березня 2024 року визнав ОСОБА_5 винуватим та засудив за ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років, від відбування якого звільнив на підставі ст. 75 КК зі встановленням іспитового строку 1 рік та поклав обов`язки, передбачені ст. 76 КК.

Також суд першої інстанції відмовив у задоволенні цивільного позову ПрАТ «Хмельницькрибгосп» до ОСОБА_5 про відшкодування майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням у розмірі 81 445 грн.

Крім того, вирішив питання щодо речових доказів, арешту майна у кримінальному провадженні.

Як встановив суд у вироку, ОСОБА_5 , 09 червня 2023 року приблизно о 21:00, діючи умисно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, з метою таємного викрадення чужого майна (риби) прибув на неохоронювану територію земельної ділянки водного фонду з кадастровим номером :06:015:0006, поблизу с. Пилява Хмельницької обл., що перебуває у постійному користуванні ПрАТ «Хмельницькрибгосп», де переконався, що за його діями ніхто не спостерігає, зайшов у водойму та розставив риболовецьку сітку.

Надалі 10 червня 2023 року приблизно о 14:30, ОСОБА_5 разом із ОСОБА_6 , прибули до вказаної водойми, де останній, будучи не обізнаним з протиправними наміром ОСОБА_5 та на його прохання, витягуючи риболовецьку сітку з виловленою рибою (карась сріблястий 43 шт. загальною вагою 9,95 кг, вартістю 90,00 грн за 1 кг, на загальну суму 895,50 грн; лящ 1 шт. - 0,250 кг, вартістю 80 грн за 1 кг, на загальну суму 20 грн та 4 раки вартістю 150 грн за один, на загальну суму 600 грн), був виявлений працівником ПрАТ «Хмельницькрибгосп». Таким чином, ОСОБА_5 з причин, що не залежали від його волі, не вчинив усіх дій, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця.

Хмельницький апеляційний суд ухвалою від 11 березня 2024 року вирок місцевого суду стосовно ОСОБА_5 залишив без змін.

Вимоги, викладені в касаційній скарзі, та узагальнені доводи особи, яка її подала

У касаційній скарзі представник ОСОБА_4 просить скасувати вирок Старосинявського районного суду Хмельницької області від 11 жовтня 2023 року та ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 11 березня 2024 року в частині відмови у задоволенні цивільного позову ПрАТ «Хмельницькрибгосп» і призначити в цій частині новий розгляд у суді першої інстанції в порядку цивільного судочинства.

Суть доводів скаржника зводиться до того, що, на її переконання, висновки судів попередніх інстанцій про те, що розмір шкоди спричиненої кримінальним правопорушенням визначається вартістю риби та раків, як продукції (майна), що виражена у грошовій оцінці за ринковими цінами є помилковими, оскільки розрахунок відшкодування завданої цим кримінальним правопорушенням шкоди необхідно здійснювати відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

Встановлені обставини та мотиви Верховного Суду

Відповідно до ч. 2 ст. 433 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) суд касаційної інстанції переглядає рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.

Висновок суду щодо доведеності винуватості ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення за обставин, установлених та перевірених місцевим судом, правильності кваліфікації його діяння за ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК Верховний Суд не перевіряє, оскільки касатор не оскаржує законності й обґрунтованості судових рішень у цій частині.

Стосовно доводів касаційної скарги ОСОБА_4 про неправильність вирішення судами цивільного позову, у зв`язку з помилковим підходом до обрахунку спричиненої шкоди, то вони не є слушними, з огляду на таке.

Зі змісту оскаржуваних судових рішень убачається, що ПрАТ «Хмельницькрибгосп» заявив цивільний позов до ОСОБА_5 про відшкодування майнової шкоди, спричиненої кримінальним правопорушенням у розмірі 81 445 грн. Цю суму відшкодування за позовом розраховано відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволені цивільного позову, зазначив, що діяння ОСОБА_5 кваліфіковані, як кримінальне правопорушення проти власності, оскільки виловлена риба та раки, які вирощувало товариство у спеціально пристосованій водоймі під час здійснення своєї діяльності з прісноводного рибництва, є товарною продукцією (майном потерпілого) і предметом кримінального правопорушення проти власності.

Також місцевий суд урахував, що у кримінальних провадженнях проти власності розмір майна, яким заволоділа винувата особа в результаті вчинення відповідного кримінального правопорушення, визначається лише вартістю цього майна, яка виражається у грошовій оцінці, вартість викраденого майна визначається за роздрібними (закупівельними) цінами, що існували на момент вчинення кримінального правопорушення, а розмір відшкодування завданих кримінальним правопорушенням збитків - за відповідними цінами на час вирішення справи в суді.

Отже, місцевий суд обґрунтовано дійшов висновку, що розмір шкоди (збитків), спричинених кримінальним правопорушення у цьому провадженні визначається вартістю риби та раків, як продукції (майна), що виражається у грошовій оцінці за відповідними цінами.

Згідно з довідкою від 12 червня 2023 року № 169/23, виданою ПрАТ «Хмельницькрибгосп», встановлено ринкову вартість викраденого майна за один кілограм риби: виду карась сріблястий - 90 грн, виду лящ - 80 грн; вартість одного рака - 150 грн. Крім того, суд зауважив, що інших належних доказів вартості риби та раків у матеріалах справи немає та учасники кримінального провадження суду не надавали.

За результатами здійснення провадження Старосинявський районний суд Хмельницької області, здійснивши математичні розрахунки, дійшов висновку, що вартість виловленої ОСОБА_5 риби та раків становить - 1 515,50 грн. Цю суму засуджений добровільно сплатив потерпілому, що підтверджено квитанцією та визнає представник потерпілого.

Також суд вказав, що такси, встановлені постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», не можуть бути застосовані у разі вчинення кримінального правопорушення проти власності, оскільки вони застосовуються під час визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування водних живих ресурсів, що перебувають в умовах природної волі.

Крім того, доводи представника потерпілого про неправильність визначення судом першої інстанції розміру відшкодування майнової шкоди були предметом перевірки суду апеляційної інстанції, який дійшов висновку про обґрунтованість рішення суду першої інстанції щодо відмови в задоволенні цивільного позову.

Так, Хмельницький апеляційний суд вказав, що оскільки у цьому провадженні риба та раки були предметом господарської діяльності товариства, яке здійснювало свою діяльність на комерційній основі, тому дії ОСОБА_5 правильно кваліфіковані за ст. 185 КК, як кримінальне правопорушення проти власності, а тому і розмір відшкодування необхідно розраховувати за відповідними роздрібними (закупівельними) цінами.

Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій щодо відсутності підстав для застосування такс, встановлених постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», для обрахунку розміру шкоди, завданої засудженим ОСОБА_5 , з огляду на те, що він вчинив вилов риби та раків з водойми ПрАТ «Хмельницькрибгосп», яке здійснює виробничу діяльність з прісноводного рибництва, тобто скоїв кримінальне правопорушення проти власності.

Таким чином, наведені в касаційній скарзі доводи не спростовують правильності висновків, викладених у оскаржуваних судових рішеннях, та не містять вагомих аргументів, які би свідчили про залишення поза увагою судів доводів представника потерпілого, у зв`язку з чим немає підстав для сумнівів у законності та обґрунтованості оскаржуваних судових рішень. З огляду на зазначене вище відсутні підстави для задоволення касаційної скарги адвоката ОСОБА_4 .

Пунктом 2 ч. 2 ст. 428 КПК передбачено, що суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів убачається, що підстав для її задоволення немає.

Ураховуючи викладене, Верховний Суд згідно з п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК відмовляє у відкритті касаційного провадження.

На цих підставах Верховний Суд постановив:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника потерпілого ПрАТ «Хмельницькрибгосп» - адвоката ОСОБА_4 , на вирок Старосинявського районного суду Хмельницької області від 11 жовтня 2023 року та ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 11 березня 2024 року стосовно ОСОБА_5 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3