Справа № 147/1719/23
Провадження № 1-кс/147/155/24
У Х В А Л А

іменем України

10 травня 2024 року смт Тростянець

Слідчий суддя Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

із секретарем судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання командира Військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000207 від 21.12.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України,-

в с т а н о в и в:

09 травня 2024 року в провадження слідчого судді надійшло клопотання Військової частини НОМЕР_1 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000207 від 21.12.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, в обґрунтування якого зазначено, що ухвалою слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 22.12.2023 у справі №147/1719/23 накладено арешт на тимчасово вилучене майно в ході проведення слідчих дій, а саме: автомат АК-74 № НОМЕР_2 1975 року випуску разом із одним магазином до нього, набої калібру 5,45 мм в кількості 29 штук, предмет схожий на гільзу від набою калібру 5,45 мм. Станом на даний час всі необхідні слідчі дії, в тому числі експертиза зброї, проведено та майно повернуто до органу досудового розслідування. З моменту вилучення зазначеного майна минуло більше 4 місяців. Крім цього, з метою здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони у зв`язку з військовою агресією РФ проти України та цивільного захисту населення в умовах воєнного стану, з метою якісного виконання завдань за призначенням особовим складом військової частини НОМЕР_1 є необхідність у використанні за призначенням вищевказаного майна.

Судове засідання призначено на 13:00 годину 10 травня 2024 року та витребувано у ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області матеріали кримінального провадження №0000207 .

10 травня 2024 року за вх. №3386/24 на адресу слідчого судді надійшли витребувані матеріали.

Учасники судового розгляду до суду не з`явилися, про дату, час повідомлялися належним чином.

Від заявника надійшла заява про розгляд клопотання про скасування арешту майна без участі представника військової частини НОМЕР_1 , водночас висловились, що клопотання підтримують у повному обсязі.

Слідчий СВ ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області в судове засідання не з`явився.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, неявка прокурора, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Перевіривши матеріали клопотання, матеріали кримінального провадження №0000207, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав:

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 статті 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

В ході розгляду клопотання встановлено, що в провадженні органу досудового розслідування СВ ВП № 2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області проводилось досудове розслідування кримінального провадження №0000207 від 21.12.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 22.12.2024 клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 про арешт майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000207 від 21.12.2023, за ознаками правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України - задоволено та накладено арешт на тимчасово вилучене майно в ході проведення слідчих дій, а саме: автомат АК-74 № НОМЕР_2 , 1975 року випуску разом із одним магазином до нього, які було належним чином опечатано та вилучено до кімнати зберігання речових доказів ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, набої калібру 5,45 мм в кількості 29 шт., які поміщено до спецпакету «Національна поліція України» №7368943, предмет схожий на гільзу від набою калібру 5,45 мм який було поміщено до спецпакету «Національна поліція України» №PSP 1388083.

09 лютого 2024 року постановою слідчого СВ відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000207 від 21.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України за фактом самогубства військовослужбовця ОСОБА_5 , закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю і діянні складу кримінального правопорушення. Зазначено, що питання про долю речових доказів вирішити в порядку ст. 100 КПК україни.

Згідно зі статтею 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи,щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Надаючи оцінку доводам клопотання заявника слід врахувати, що досудове розслідування в кримінальному провадженні наразі закрите.

Згідно із висновками Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у справі №554/2506/22 від 15 квітня 2024 року, ч.3 та ч.4 ст.174 КПК регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Натомість у ст.174 КПК не йдеться про скасування арешту майна слідчим суддею після закінчення досудового розслідування внаслідок закриття кримінального провадження за постановою органу досудового розслідування на підставі приписів п.2 ч.1 ст.284 КПК.

Разом із тим, за приписами частини 4, якою доповнено ст.132 КПК Законом України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо закриття кримінального провадження у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння» № 2810-IX від 01 грудня 2022 року (набрав чинності 29 грудня цього ж року), ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Після закриття кримінального провадження втручання у сферу приватних інтересів (арешт майна) фактично набуває свавільного характеру, з огляду на що приписи ч.4 ст.132 КПК є дієвим засобом реалізації положень ст. 3 Конституції України, ст. 13 Конвенції задля усунення порушення прав власника або володільця майна.

Приписи ч.4 ст.132 КПК є нормою, за якою в КПК встановлено порядок припинення арешту майна після закриття кримінального провадження, застосування якої у взаємозв`язку із положеннями ч.1 ст.170 цього Кодексу скасовує обмеження, застосовані під час досудового розслідування.

У разі закриття слідчим, прокурором кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК, заходи забезпечення кримінального провадження, серед яких і арешт майна, припиняють свою дію відповідно до прямої вказівки ч.4 ст.132 КПК.

Імперативні приписи ч.4 ст.132 КПК України вимагають поводження з вказаним вище майном з боку прокурора, органу досудового розслідування, державної влади чи місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб та інших суб`єктів суспільних відносин як таким, що не є арештованим в порядку, передбаченому КПК. За відсутності інших законних підстав, позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, стосовно якого арешт припинив свою дію, є протиправним і тягне відповідальність, передбачену законом.

Отже, у разі закриття кримінального провадження постановою слідчого або прокурора, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном. Після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому законом слідчим, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.

Таким чином, у разі закриття слідчим, прокурором кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК, заходи забезпечення кримінального провадження, серед яких і арешт майна, припиняють свою дію в силу прямої вказівки ч.4 ст.132 КПК (постанова об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 15.04.2024 у справі №554/2506/22).

Внаслідок припинення дії арешту майна відповідно до закону залишається не вирішеним питання про долю речових доказів, які знаходились під арештом.

Відповідно до ч.9 ст.100 КПК у разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.

Тобто, у випадку, коли кримінальне провадження закрите слідчим, клопотання подане в порядку ч.9 ст.100 КПК про долю речових доказів вирішується судом, а не слідчим суддею.

Натомість це клопотання було подано, зареєстровано, розподілено та передано на розгляд слідчому судді.

Статтею 3 КПК України визначено терміни, які вжито в цьому Кодексі.

Так, відповідно до пункту 10 частини 1 статті 3 КПК України кримінальним провадженням визнається досудове розслідування та судове провадження.

Згідно із пунктом 5 частини 1 статті 3 КПК України досудовим розслідуванням є стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, окрім іншого, направленням до суду обвинувального акту.

Закінчення ж цієї стадії завершує здійснення функції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, яка реалізується слідчими суддями.

Таким чином, станом на час подання та розгляду клопотання стадія досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000207 закінчена його закриттям.

З урахуванням наведених обставин, слідчий суддя не має процесуальної можливості розглядати по суті це клопотання, незважаючи на факт призначення його до розгляду.

Ухвала слідчого судді про скасування арешту майна або відмову у його скасуванні, постановлена після закриття кримінального провадження, не передбачена кримінальними процесуальними нормами.

З огляду на викладене, враховуючи, що постановою слідчого СВ відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 09.02.2024 кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000207 від 21.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю і діянні складу кримінального правопорушення, а тому накладений арешт майна припинив свою дію в силу прямої вказівки ч.4 ст.132 КПК України та постановлення ухвали про скасування арешту майна після закриття кримінального провадження не відноситься до компетенції слідчого судді.

За наведеного не встановлено підстав для скасування арешту майна після закриття кримінального провадження слідчим суддею.

Водночас варто зазначити, що з урахуванням висновків висвітлених ОП ККС ВС у постанові від 15.04.2024 у справі №554/2506/22, у випадку, коли кримінальне провадження закрите слідчим, клопотання подане в порядку ч.9 ст.100 КПК про долю речових доказів вирішується судом, а не слідчим суддею.

Керуючись статтями 131 - 132, 174, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотанням командира Військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000207 від 21.12.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1