Справа № 186/698/23
Провадження № 1-кп/0186/80/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2024 року м.Першотравенськ

Першотравенський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

секретар ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000036 від 13 січня 2023 року по обвинуваченню:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Першотравенська, Дніпропетровської області, громадянина України, розлученого, який має на утриманні неповнолітню доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , непрацюючого, учасника бойових дій, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м.Першотравенська, Дніпропетровської області, громадянина України, розлученого, який має на утриманні малолітніх дітей: сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , непрацюючого, який зареєстрований та проживає по АДРЕСА_3 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.1 ст.309 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_8 (приймає участь в режимі відеоконференції)

захисників адвоката ОСОБА_9 , адвоката ОСОБА_10 (приймає участь в режимі відеоконференції)

обвинувачених: ОСОБА_3 , ОСОБА_5

В С Т А Н О В И В:

У судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 строком на 60 днів з визначенням обвинуваченому застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 242 240,00 грн.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що ухвалою Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 25 січня 2024 року продовжено обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на 60 днів та останньому було заборонено цілодобово залишати житло, де він фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 . Крім того, судом на ОСОБА_5 було покладено наступні обов`язки: прибувати до суду на кожну вимогу, повідомляти суд про зміну місця проживання, носити електронний засіб контролю. Строк дії ухвали закінчується 25 березня 2024 року. 27 січня 2024 року ОСОБА_5 перерізав ремінець електронного браслету та залишив місце проживання. Вказаний факт зафіксований працівниками управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в Дніпропетровській області та зареєстровано до Єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події ВП №3 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області за №460. Таким чином, ОСОБА_5 порушив покладені на нього судом обов`язки, а саме заборону цілодобово залишати постійне місце проживання та носити електронний засіб контролю.

З огляду на те, що розгляд кримінального провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 не закінчено, з метою виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків виникла необхідність у зміні ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Підставою для зміни запобіжного заходу є наявність ризиків, передбачених п.п.1, 5 ст.177 КПК України, які полягають у тому, що ОСОБА_5 може переховуватись від суду, та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому обвинувачується.

Ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, прокурор обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 , офіційно не працевлаштований, власного житла не має, на даний час перебуває у стадії розлучення із дружиною та враховуючи тяжкість злочину, може переховуватися від суду.

Ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, прокурор обґрунтовує тим, що, ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується, зумовлений наявністю попередніх ризиків та може мати місце у разі застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу. Наявність вказаного ризику також обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 протягом короткого проміжку часу вчинив два кримінальні правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів та психотропних речовин, у зв`язку з чим останній може вчинити інше кримінальне правопорушення, пов`язане з незаконним обігом наркотичних засобів та психотропних речовин з корисливих мотивів.

Прокурор вважає, що є підстави для зміни обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу не можливо, оскільки обвинувачений ОСОБА_5 , не виконує покладені на нього обов`язки згідно ухвали Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 25 січня 2024 року про продовження запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронних засобів контролю.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав у повному обсязі та прохав його задовольнити.

Захисник ОСОБА_9 та обвинувачений ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання прокурора, так як воно не вмотивоване та прохали у його задоволенні відмовити. Прохали замінити обвинуваченому запобіжний захід на домашній арешт у нічний час доби, надавши ОСОБА_5 можливість влаштуватись на роботу. Також обвинувачений ОСОБА_5 зазначив, що 27 січня 2024 року він посварився зі своєю дружиною та на емоціях перерізав ремінець та пішов з дому, однак пізніше повернувся до додому добровільно та зателефонував до поліції.

Адвокат ОСОБА_10 та обвинувачений ОСОБА_3 при вирішенні клопотання поклалися на розсуд суду.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження в межах заявленого клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; а згідно ч.2 цієї ж норми підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Вирішуючи клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою; зокрема, при продовженні строку тримання під вартою суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин справи.

Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Судом встановлено, що ухвалою Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 25 січня 2024 року ОСОБА_5 продовжено дію запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронних засобів контролю на строк до 25 березня 2024 року.

Прокурор у клопотанні про зміну запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вказав, що продовжений запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту обвинувачений ОСОБА_5 порушує, оскільки згідно інформації ВП №3 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, ОСОБА_5 27.01.2024 року перерізав ремінець електронного браслету та залишив місце проживання.

Суд вважає, що докази та обставини, на які посилається прокурор у клопотанні про зміну запобіжного заходу не дають достатніх підстав вважати, що тільки застосування виключно запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_5 , та як обвинувачений не зник з місця реєстрації після пошкодження ремінця електронного засобу контролю, та в подальшому вчасно з`являється до суду за викликом, а тому перерізання ремінця електронного браслету не може бути розцінено судом, як намагання обвинуваченого ОСОБА_5 переховуватися від суду, а отже, клопотання прокурора про заміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не підлягає задоволенню.

Разом з тим, суд вважає, що станом на день розгляду клопотання прокурора продовжують існувати ризики, які раніше були підставою для продовження заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_5 не відпали, а тому даний запобіжний захід підлягає продовженню.

Відповідно до вимог частин 1 та 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.1 ст.309 КК України, одне з яких відноситься до категорії тяжких злочинів, санкція статті якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років.

Вирішуючи питання про продовження строку домашнього арешту, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_5 , суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, які інкримінуються обвинуваченому, дані про його особу, та вважає доцільним продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених п.п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж домашній арешт у судовому засіданні не встановлено.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність продовження строку дії застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням на обвинуваченого обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст.331, 177-178, 183, 199, 350, 369-372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , відмовити.

Продовжити відносно ОСОБА_5 міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, строком на 35 днів, тобто по 23 квітня 2024 року включно.

Заборонити ОСОБА_5 залишати постійне місце проживання по АДРЕСА_3 цілодобово на час дії запобіжного заходу.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки:

-прибувати до суду на кожну вимогу;

-повідомляти суд про зміну місця проживання;

-носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому негайно після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 21 березня 2024 року.

Суддя: ОСОБА_1