ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-п/803/716/24 Справа № 209/1996/22 Суддя у 1-й інстанції - Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_1
УХВАЛА

30 квітня 2024 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

з секретарем ОСОБА_4

розглядаючи у відкритому судовому засіданні у приміщенні Дніпровського апеляційного суду подання Дніпровського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області про направлення клопотання ОСОБА_5 про тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальному провадженні №000316 від 04 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 365-2 КК України, до іншого суду для розгляду, -

встановила:

В провадженні Дніпровського апеляційного суду перебувають матеріали справи за поданням ІНФОРМАЦІЯ_1 про направлення клопотання ОСОБА_5 про тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальному провадженні №000316 від 04 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 365-2 КК України, до іншого суду для розгляду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 23 квітня 2024 року визначено склад суду для розгляду подання у справі №209/1996/22, головуючий суддя ОСОБА_1 судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ..

Потерпіла ОСОБА_5 , шляхом подання заяви на адресу ІНФОРМАЦІЯ_2 (через систему "Електронний суд") від 29.04.2024 року, що зареєстрована судом та фактично отримана суддею 30.04.2024 року заявила відвід судді ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 у зв`язку з тим, що суддею ОСОБА_1 , як головуючим суддею неодноразово вирішувалось питання про направлення скарг та заяв ОСОБА_5 до іншого суду. Так, ухвалою ІНФОРМАЦІЯ_2 від 25 жовтня 2022 року було задоволено клопотання (подання), подане працівниками ІНФОРМАЦІЯ_3 у справі №209/1996/22 та відмовлено у задоволенні аналогічного клопотання (подання) ОСОБА_5 ухвалою від 28 березня 2024 року у справі №209/1996/22 .

В судове засідання учасники судового провадження не з`явилися, про день і час розгляду подання були повідомлені належним чином. ОСОБА_5 , у поданій заяві зазначила здійснення розгляду даної заяви без її участі.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи поданого клопотання, колегія суддів приходить до таких висновків.

Відповідно до ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно ч.ч.1,2 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

За приписами ч.1 ст.81 КПК України у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Колегія суддів вважає, що відсутні підстави, які передбачені ст. 75 КПК України для відводу судді ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 ..

При вирішенні питання про відвід судді (складу суду) необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій)

Суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді (суддів) під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді (суддів), які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його (їх) безсторонність.

Так, за висновком Європейського суду з прав людини у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

Щодо об`єктивного критерію, окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (див. рішення Суду у справі Газета Україна-Центр проти України, № 16695/04, від 15.07.2010).

Разом з тим, надаючи оцінку об`єктивності судді під час вчинення ним процесуальних дій, необхідно виходити з таких критеріїв: чи вільний суддя під час виконання ним своїх обов`язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє його поведінка у судовому процесі та за стінами суду підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялись суддею дії, які можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах.

При об`єктивному підході до встановлення наявності/відсутності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність, зважаючи на безпосередню поведінку судді.

Водночас, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як вбачається зі змісту заяви про відвід, доводи ОСОБА_5 зводяться до незгоди останньої із прийнятими колегією суддів рішеннями під час розгляду поданої нею заяви, а також подання ІНФОРМАЦІЯ_3 у справі №209/1996/22.

Доводи ОСОБА_5 , викладені у поданій нею заяві про відвід судді ОСОБА_1 є такими, що не узгоджуються із наведеними вище нормами законодавства, ґрунтуються на припущеннях, не містять об`єктивно обґрунтованих посилань на дійсні обставини, які викликають сумнів у об`єктивності або неупередженості судді та могли би бути підставою для відводу у розумінні статей 75-79КПК України.

Таким чином, сама по собі незгода учасника справи із процесуальними рішеннями судді не свідчить про її упередженість, необ`єктивність чи заінтересованість і не є підставою для відводу останньої відповідно до наведених норм Кримінального процесуального кодексу України.

При цьому, внутрішні емоційно-вольові відчуття заявниці з того чи іншого питання, без наявності певних доказів чи інформації на їх підтвердження не є достатньою підставою для констатації факту наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості суддів.

З огляду на викладене, колегія суддів ІНФОРМАЦІЯ_2 дійшла висновку про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_5 про відвід судді ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 ,яка входить до складу визначеної колегії суддів - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від розгляду подання у справі № 209/1996/22.

Керуючись ст.ст. 75-76, 80-82 КПК України, колегія суддів, -

ухвалила:

У задоволенні заяви ОСОБА_5 про відвід судді ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 ,яка входить до складу визначеної колегії суддів - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - відмовити за необґрунтованістю.

Ухвала апеляційного суду є остаточною та такою, що оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_6 Крот