Справа № 592/6153/24
Провадження № 1-кс/592/2568/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2024 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми клопотання дізнавача СД Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Окружної прокуратури м. Суми ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002096, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України,

встановив:

Дізнавач у клопотанні просить поновити строк та накласти арешт на майно вилучене в ході огляду місця події, а саме мопед "Джиллі" д.н.з. НОМЕР_1 .

Клопотання обґрунтовує тим, що у провадженні сектору дізнання Сумського РУП ГУНП в Сумській області перебувають матеріали дізнання № 0002096 від 28.06.2020 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

28.06.2020 працівниками поліції було зупинено мопед "Джиллі" д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , при перевірці номерів агрегатів було виявлено, що номер рами має ознаки знищення.

28.06.2020 в ході проведення огляду місця події було виявлено та вилучено: мопед "Джиллі" д.н.з. НОМЕР_1 , який поміщено на штрафмайданчик за адресою: АДРЕСА_1 .

На стадії досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на мопед "Джиллі" д.н.з. НОМЕР_1 оскільки останній є речовим доказом, які в подальшому можуть бути використані у кримінальному провадженні для проведення відповідних слідчих дій, а також з метою запобігання можливості використання, приховування, відчуження, передачі, тому є необхідним накладення арешту для збереження речових доказів.

У судове засідання дізнавач не з`явилася, надала письмову заяву про розгляд клопотання без її участі.

Вивчивши матеріали провадження, вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

З матеріалів даного кримінального провадження вбачається, що у провадженні сектору дізнання Сумського РУП ГУНП в Сумській області перебувають матеріали дізнання № 0002096 від 28.06.2020 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

28.06.2020 в ході проведення огляду місця події було виявлено та вилучено: мопед "Джиллі" д.н.з. НОМЕР_1 , який поміщено на штрафмайданчик за адресою: АДРЕСА_1 .

Арешт майна допускається, зокрема з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (пункт 1 частини 2, частина 3 статті 170 КПК України).

За вимогами статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (частина 1).

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається, з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК України).

Необхідно зазначити, що з моменту вилучення т/з 28.06.2020 і до моменту звернення з клопотанням про арешт майна до суду 17.04.2024 минуло більше трьох років.

Відповідно ч. 2 ст. 131 КПК, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, а згідно ч. 3 ст. 132 цього Кодексу застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Крім того, відповідно ч. 1 ст. 167 КПК, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у ч. 2 цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом, а згідно ч. 2 цієї статті тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду (ч. 2 ст. 168 КПК). Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику (ч. 3 ст. 168 КПК).

Тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: 1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбачених ч. 5 ст. 171, ч. 6 ст. 173 цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту; 5) за вироком суду в кримінальному провадженні щодо кримінального проступку (ч. 1 ст. 169 КПК).

Відповідно ч. 5 ст. 171 КПК, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

З огляду на викладене, вказане вище майно необхідно вважати тимчасово вилученим під час огляду місця події 28.06.2020, тому не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна 29.06.2020 дізнавач, слідчий або прокурор повинні були звернутись до суду з клопотанням про арешт цього майна (огляд здійснений не на підставі слідчого судді), інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Клопотання дізнавача про поновлення строку на звернення з вказаним клопотанням належним чином не обґрунтовано, тому слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання дізнавача СД Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Окружної прокуратури м. Суми ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002096, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1