Справа № 646/516/24
Провадження № 1-кс/646/198/2024
У Х В А Л А

іменем України

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна.

Клопотання мотивовано тим, що 10.01.2024 до чергової частини Куп`янського РВП Головного управління Національної поліції в Харківській області надійшло повідомлення від співробітників поліції ГУНП в Харківській та співробітників УКР ГУНП в Луганській областях про те, що 10.01.2024 о 15:15 год. на ділянці місцевості тимчасово утвореного блокпосту №1 в м. Куп`янську Харківської області (автодорога за сполученням «Чугуїв-Мілове»), був зупинений автомобіль марки ГАЗ державний реєстраційний номерний знак « НОМЕР_1 », при огляді якого безпосередньо - в багажному відділенні, було виявлено 2 блістери з надписом «метадон», та при поверхневому огляді військовослужбовця ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ВЧ НОМЕР_2 , в кишені виявлено 1 блістер з надписом «метадон», які ззовні схожі на наркотичні.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 10.01.2024 в період часу з 18:30 по 19:00 год під час проведення огляду слідчим СВ Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 , автомобілю марки ГАЗ державний реєстраційний номерний знак « НОМЕР_1 », безпосередньо в рюкзаку, який знаходився в багажному відділенні за адресою: на ділянці місцевості тимчасово утвореного блокпосту №1 в м. Куп`янську Харківської області (автодорога за сполученням «Чугуїв-Мілове»), було виявлено 2 блістери із надписом «метадон ЗН» з пігулками в загальній кількості 7 пігулок білого кольору. При поверхневому огляді військовослужбовця ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ВЧ НОМЕР_2 у кишені штанів було виявлено 1 блістер із надписом «метадон» з пігулками в загальній кількості 3 штуки білого кольору, всередині яких знаходилася речовина, ззовні схожа на наркотичну, де в присутності понятих, було вилучено наступні предмети:

- 1 (один) блістер з надписом «метадон ЗН» з пігулками білого кольору у кількості 3 штуки, які було вилучено та поміщено до сейф-пакету PSP 1443780.

- 2 (два) блістери з надписом «метадон ЗН» з пігулками білого кольору у загальній кількості 7 штук, які було вилучено та поміщено до сейф-пакету PSP 1112835.

Постановою дізнавача у кримінальному провадженні т.в.о. старшого дізнавача СД Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 11.01.2024, вказані предмети, а саме: 1 блістер з надписом «метадон ЗН» з пігулками білого кольору у кількості 3 штуки, які було вилучено та поміщено до сейф-пакету PSP 1443780; 2 блістери з надписом «метадон ЗН» з пігулками білого кольору у загальній кількості 7 штук, які було вилучено та поміщено до сейф-пакету PSP 1112835, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000017 від 11.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Прокурором зазначено, що оскільки вище зазначене майно є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, мають значення для доказування у кримінальному провадженні, та можуть бути використані як доказ факту вчинення проступку, а також у даному випадку є необхідність у проведенні судових експертиз, а тому не застування арешту на вказане майно може призвести до його знищення, відчуження, приховування, інших незаконних дій, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Прокурор в судове засідання не з`явився, в клопотанні зазначив про розгляд без його участі, клопотання підтримує та просить суд його задовольнити.

Відповідно до ч.1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи стислі строки, встановлені законом для розгляду клопотання, вжиття необхідних заходів для виклику в судове засідання учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання без участі сторін та без фіксації даної процесуальної дії за допомогою технічних засобів відповідно до положень частини 1, 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000017 від 11.01.2024, приблизно 10.01.2024 до чергової частини Куп`янського РВП Головного управління Національної поліції в Харківській області надійшло повідомлення від співробітників поліції ГУНП в Харківській та співробітників УКР ГУНП в Луганській областях про те, що 10.01.2024 о 15:15 год. на ділянці місцевості тимчасово утвореного блокпосту №1 в м. Куп`янську Харківської області (автодорога за сполученням «Чугуїв-Мілове»), був зупинений автомобіль марки ГАЗ державний реєстраційний номерний знак « НОМЕР_1 », при огляді якого безпосередньо - в багажному відділенні, було виявлено 2 блістери з надписом «метадон», та при поверхневому огляді військовослужбовця ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ВЧ НОМЕР_2 , в кишені виявлено 1 блістер з надписом «метадон», які ззовні схожі на наркотичні.

В обґрунтування клопотання до матеріалів додано копію протоколу огляду місця події від 10.01.2024 року під час якого було вилучено предмети ззовні схожі на наркотичні, постанову про визнання та приєднання предметів як речових доказів, постанову про призначення судової експертизи дослідження матеріалів речовин і виробів.

Вирішуючи питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, до якого відноситься, зокрема й арешт майна, слідчий суддя здійснює повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, та зобов`язаний діяти у межах і відповідно до вимог закону.

Згідно із пунктом 7 частини 2 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до частини 1 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно вимог пункту 1 частини 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів

За змістом частини 3 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до частини 11 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.1 статті 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом

У клопотанні прокурор зазначив, що вказані предмети мають значення для доказування у кримінальному провадженні, та можуть бути використані як доказ факту вчинення проступку, а також у даному випадку є необхідність у проведенні судових експертиз, а тому не застування арешту на вказане майно може призвести до його знищення, відчуження, приховування, інших незаконних дій, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, в зв`язку з чим належить накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду майно шляхом тимчасового, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення права на відчуження та розпорядження зазначеним майном будь-яким особам.

Відповідно до статті 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Оскільки в матеріалах клопотання міститься достатньо відомостей про факт вчинення кримінального правопорушення та наявність підстав вважати тимчасово вилучене майно доказами в кримінальному провадженні, обмеження права власності на це майно є розумним і спів-мірним завданням кримінального провадження.

Відповідно до Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої спільним Наказом МВС України, Генеральної Прокуратури України, ДПА України, СБУ, Верховного Суду України, ДСА України від 27.08.2010 року, обов`язок по визначенню місця зберігання арештованого майна покладається на слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись статтями 2, 7, 16, 98, 107, 131, 170-175, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучені в ході проведення огляду місця події слідчим СВ Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 , автомобілю марки ГАЗ державний реєстраційний номерний знак « НОМЕР_1 », безпосередньо в рюкзаку, який знаходився в багажному відділенні за адресою: на ділянці місцевості тимчасово утвореного блокпосту №1 в м. Куп`янську Харківської області (автодорога за сполученням «Чугуїв-Мілове»), наступні предмети:

-1 (один) блістер з надписом «метадон ЗН» з пігулками білого кольору у кількості 3 штуки, які було вилучено та поміщено до сейф-пакету PSP 1443780;

-2 (два) блістери з надписом «метадон ЗН» з пігулками білого кольору у загальній кількості 7 штук, які було вилучено та поміщено до сейф-пакету PSP 1112835, військовослужбовцю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ВЧ А НОМЕР_3 .

Після проведення судової експертизи дослідження матеріалів речовин і виробів за експертною спеціальністю 8.6 «Дослідження наркотичних засобів психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів», 1 (один) блістер з надписом «метадон ЗН» з пігулками білого кольору у кількості 3 штуки, які було вилучено та поміщено до сейф-пакету PSP 1443780; 2 (два) блістери з надписом «метадон ЗН» з пігулками білого кольору у загальній кількості 7 штук, які було вилучено та поміщено до сейф-пакету PSP 1112835, направити для зберігання до ЛМТЗ ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Молочна, 40.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим відділу поліції, на якого покладається обов`язок визначення місця зберігання майна, щодо якого застосовано арешт.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони мають право звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому, прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Червонозаводського

районного суду м. Харкова ОСОБА_1