УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , із застосуванням відеоконференцзв`язку із захисником ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ № 2 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернігова, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.307 КК України, у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до ЄРДР за №0004372 від 23.10.2023 року,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ № 2 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Шевченківської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.307 КК України, у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до ЄРДР за №0004372 від 23.10.2023 року.

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, щоШевченківським УП ГУ НП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0004372 від 23.10.2023 року за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, та за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 313, ч. 2 ст. 317 КК України.

Так, під час досудового розслідування встановлено, що у невстановлений час, але не пізніше жовтня 2023 року, за невстановлених обставин, у ОСОБА_7 , за попередньою змовою із ОСОБА_4 , виник спільний злочинний умисел, направлений на незаконне виготовлення, придбання, зберігання з метою збуту особливо небезпечних психотропних речовин, в особливо великих розмірах. З метою реалізації вказаного спільного злочинного умислу, між останніми розподілені відповідні функції.

В подальшому, у невстановлений досудовим розслідуванням час, дату та місці, за невстановлених обставин, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , розуміючи, що вказана діяльність є протиправною, має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовлена тяжкими наслідками не лише для здоров`я конкретної особи, а й для здоров`я населення в цілому, буде здійснюватися в порушення вимог Законів України від 15 лютого 1995 року «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», придбали у невстановленої особи знаряддя, засоби та речовини для виготовлення особливо небезпечної психотропної речовини, які перенесли до гаражу, що розташований на території заздалегідь орендованого будинку, який розташовано за адресою: АДРЕСА_2 , який останні використовували як приміщення для її виготовлення, зберігання та фасування з метою подальшого збуту. Поруч з цим, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 виготовили із зазначених речовин особливо небезпечну психотропну речовину - PVP, в особливо великих розмірах, яку почали незаконно зберігати у гаражі вищезазначеного орендованого будинку з метою її подальшого збуту.

Так, в період часу з 20 год. 36 хв. 23.10.2023 до 02 год. 44 хв. 24.10.2023, в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , працівниками поліції виявлено та вилучено знаряддя та засоби для виготовлення, зберігання та фасування психотропної речовини та особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, у особливо великих розмірах, яку ОСОБА_7 та ОСОБА_4 незаконно виготовили та зберігали з метою подальшого збуту.

24.10.2023 року ОСОБА_4 , в порядку ст.208 КПК України, затримано та того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25.10.2023 року до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у виді 250 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Постановою керівника Шевченківської окружної прокуратури від 15.12.2023 року строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 24.01.2024 року.

У клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей, що має значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у вказаному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання з підстав, зазначених у ньому, вважає, що ризики передбачені ст.177 КПК України, є обґрунтованими та підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування матеріалами, просив задовольнити клопотання та продовжити підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки досудове розслідування не завершено, при цьому підстав для зміни запобіжного заходу ОСОБА_4 немає.

Захисник ОСОБА_5 вказав, що повідомлення про підозру ОСОБА_4 не відповідає вимогам ст.277 КПК України, останній не набув процесуального статусу підозрюваного та кримінальне провадження не підслідне Шевченківському УП ГУ НП у м. Києві. Крім того, зазначив, що ризики, наведені у клопотанні, не підтверджені, у зв`язку з чим просив відмовити у задоволенні клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , або вирішити питання щодо зменшення розміру застави, оскільки встановлена застава для підозрюваного є непомірною.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав доводи захисника.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши додані до клопотання матеріали, дійшов наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що Шевченківським УП ГУ НП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0004372 від 23.10.2023 року за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України та за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 313, ч. 2 ст. 317 КК України.

24.10.2023 року ОСОБА_4 , в порядку ст.208 КПК України, затримано та того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25.10.2023 року до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у виді 250 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Постановою керівника Шевченківської окружної прокуратури від 15.12.2023 року строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 24.01.2024 року.

Обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 , та причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення підтверджується долученими до клопотання матеріалами кримінального провадження, а саме: даними протоколу проведення обшуку від 24.10.2023 року ; даними протоколів допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ; даними протоколу огляду предметів від 24.10.2023 року, вилучених в ході проведення обшуку речовин, що містять психотропну речовину в особливо великих розмірах; даними протоколів допиту підозрюваних ОСОБА_4 та ОСОБА_7 ; даними висновку експертизи речовин № СЕ-19/111-23/57159-НЗПРАП від 24 жовтня 2023 року; даними висновку експертизи речовин № СЕ-19/111-23/57161-НЗПРАП від 25 жовтня 2023 року та іншими матеріалами кримінального провадження в своїй сукупності.

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити правопорушення.

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження у їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

При цьому, твердження сторони захисту про те, що ОСОБА_4 не набув процесуального статусу підозрюваного та повідомлення про підозру складено з порушенням ст. 277 КПК України, є неспроможними.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Крім того, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні "Летельє проти Франції" від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. У справі «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009 року ЄСПЛ зазначив, що компетентний суд повинен перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої здійснено затримання й подальшого тримання під вартою.

Аналізуючи зазначені прокурором ризики, слідчий суддя дійшов висновку про їх наявність з огляду на дані про особу ОСОБА_4 , фактичні обставини кримінального провадження, покарання, яке може бути призначене в разі визнання винуватим, отже існують ризики, що останній зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей, що мають значення для встановлення кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зазначені ризики є суттєвими, і як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_4 будь-якого іншого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи, не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного, не можуть їм запобігти.

Відповідно до ст.199 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

При цьому, прокурором в судовому засіданні доведено продовження існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, такого ступеню, які виправдовують подальше тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 та які дають підстави слідчому судді продовжити застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Наявність у підозрюваного ОСОБА_4 місця проживання, з урахуванням наведених вище факторів не зменшує існування зазначених ризиків.

Даних про стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_4 щодо неможливості тримання під вартою останнього, слідчому судді не надано.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань, які обумовлюють необхідність продовження до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки конкретні обставини вчинення кримінального правопорушення та суворість можливого покарання за вчинене кримінальне правопорушення, не дають підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

У свою чергу, продовжуючи строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , слідчий суддя виходить з того, що строк досудового розслідування кримінального провадження, продовжено до трьох місяців та органу досудового розслідування необхідно виконати слідчі /розшукові/ дії, а тому строк дії ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід встановити в межах строку досудового слідства, як це передбачено положенням ст. 197 КПК України.

Разом із цим, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя враховує конкретні обставини кримінального провадження та суспільну небезпеку інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, майновий, сімейний стан та інші дані, які характеризують особу підозрюваного та його спосіб життя, а також те, щоб розмір застави не був для нього занадто непомірним та міг у повній мірі забезпечити його належну процесуальну поведінку, у зв`язку з чим прийшов до висновку, що застава в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

Водночас, враховуючи доведені прокурором обставини у випадку внесення застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ № 2 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , - задовольнити частково.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

Строк дії ухвали про продовження підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 24.01.2024 року, в межах строку досудового розслідування.

Визначити заставу в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 536 800 гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави: отримувач: ТУ ДСА України в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р UA 1012089, призначення платежу: застава за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18.12.2023 у справі 761/46477/23.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України, у разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 , такі обов`язки:

1. не відлучатися з населеного пункту, де проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

2. повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3. прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

4. утримуватися від спілкування у поза процесуальний спосіб з свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні;

5. здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді обов`язків в межах строку досудового розслідування.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя