справа № 203/2475/22
№ провадження 1-кп/208/148/24
УХВАЛА

Іменем України

29 січня 2024 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарях ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю прокурорів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , потерпілого ОСОБА_11 , його представника ОСОБА_12 , представника АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_13 ,

обвинувачених ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ,

у відкритому підготовчому судовому засіданні по справі кримінального провадження № 0000124 за обвинуваченням:

ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, громадянина України,

у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст. 28, ч. 3 ст. 190, ч.2 ст. 185, ч.2 ст. 200, ч.2 ст. 361 КК України,

ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області,

у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст. 28, ч. 3 ст. 190, ч.2 ст. 185, ч.2 ст. 200, ч.2 ст. 361 КК України,

розглянувши клопотання обвинувачених про закриття кримінального провадження внаслідок закінчення строків досудового розслідування, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області знаходиться зазначене кримінальне провадження.

Під час проведення підготовчого судового засідання ОСОБА_14 заявлено клопотання, підтримане ОСОБА_15 (т.7 а.с. 4-6, 132-133) про закриття кримінального провадження внаслідок закінчення строків досудового розслідування, яке аргументовано наступним.

20.02.2021 року до ЄРДР внесена інформація про реєстрацію досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000124 за ч.3 ст. 190 КК України.

30.11.2021 року ОСОБА_18 та ОСОБА_19 , кожному окремо, повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст. 28, ч. 3 ст. 190, ч.2 ст. 185, ч.2 ст. 200, ч.2 ст. 361 КК України. Таким чином строк досудового розслідування визначений законодавством в два місця, спливав 30.01.2022 року.

Ухвалою слідчого судді строк досудового розслідування у справі продовжено до 6-ти місяців, до 30.05.2022 року.

26.05.2022 року ОСОБА_18 , а 27.05.2022 року ОСОБА_20 , повідомлено про завершення досудового розслідування.

Таким чином, відповідно до ст. 219 КПК України строк досудового розслідування зупинився наступного дня, тобто 28.05.2022 року, і до його закінчення залишилось 3 дні.

28.05.2022 року ОСОБА_19 з`явився до слідчої ОСОБА_21 , яка повідомила, що для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження необхідно з`явитись 30.05.2022 року.

30.05.2022 року ОСОБА_19 з`явився до слідчого і попросив ознайомити його з 16-м та 17-м томами кримінального провадження, на що отримав відмову. Як пояснив слідчий, ці матеріали на теперішній час знаходяться у прокурора.

Факт відмови надання матеріалів для ознайомлення підтверджується зробленим ОСОБА_19 відеозаписом.

ОСОБА_19 звернувся до слідчого судді з відповідною скаргою, і за ухвалою суду від 17.06.2022 року слідчого зобов`язано надати ОСОБА_19 доступ до матеріалів кримінального провадження в повному обсязі та скласти протокол проведення цієї слідчої дії.

Фактично, доступ до матеріалів кримінального провадження ОСОБА_19 надано 06.06.2022 року.

Скасовуючи попередню ухвалу суду першої інстанції про закриття кримінального провадження внаслідок закінчення строків досудового розслідування, апеляційна інстанція посилалась на практику ВС, але ці правові позиції не мають відношення до справи за обвинуваченням ОСОБА_19 та ОСОБА_18 , оскільки вони не ухилявся від ознайомлення, а навпаки, просили надати матеріали кримінального провадження.

05.07.2022 року ОСОБА_19 повністю ознайомився з матеріалами кримінального провадження.

Слідча відмовилась зафіксувати факт ознайомлення в протоколі, і тому він був вимушений саме 05.07.2022 року направити заяву до СУ ГУНП в Дніпропетровській області про повне ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. Саме в цей день його заява отримана СУ , про що свідчить підпис відповідальної особи з зазначенням дати її прийняття - 05.07.2022 року.

06.07.2022 року, ОСОБА_18 написав аналогічну за змістом заяву про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, яка вищезазначеним чином передана до СУ ГУНП в Дніпропетровській області.

Заява ОСОБА_18 від 06.07.2022 року прийнята стороною обвинувачення до уваги як його ознайомлення з матеріалами справи. Питань про подальше ознайомлення ОСОБА_18 з матеріалами у слідчого не виникало. Аналогічна заява ОСОБА_19 , чомусь до уваги не прийнята.

Як зазначалось вище, залишок строку досудового розслідування станови 3 дні, і таким чином враховуючи наступні вихідні дні, строки слідства сплили 11.07.2022 року.

11.07.2022 року слідчим суддею розглядалось клопотання ОСОБА_19 про зміну запобіжного заходу та скасування арешту з його майна, де одним з доводів його заяви було повне ознайомлення ОСОБА_19 з матеріалами справи. Обставину, що ОСОБА_19 ознайомився з усіма матеріалами кримінального провадження, він повідомив слідчому судді і про це також було відомо присутньому на засіданні слідчому.

15.07.2022 року той же слідчий суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська розглядав клопотання слідчого СУ про встановлення графіку ознайомлення ОСОБА_19 з матеріалами кримінального провадження. ОСОБА_19 знов повідомив, що з матеріалами кримінального провадження він ознайомлений повністю, про що надав 05.07.2022 року до СУ відповідну заяву, і просив відмовити в задоволенні клопотання. Слідчий суддя встановив факт ознайомлення ОСОБА_19 з матеріалами кримінального провадження саме 05.07.2022 року, і після підписання ОСОБА_19 протоколу про ознайомлення від 27.05.2022 року залишив клопотанню слідчого без задоволення.

15.07.2022 року ОСОБА_19 , а 16.07.2022 року ОСОБА_18 , тобто поза межами строків досудового розслідування, вручені обвинувальні акти.

З порушенням строків досудового розслідування та правил підсудності, 18.07.2022 року обвинувальний акт у кримінальному провадження № 0000124 надійшов до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська.

ОСОБА_19 та ОСОБА_18 просять закрити кримінальне провадження № 0000124 з підстав передбачених п.10 ч.1 ст. 284 КПК України.

В судовому засіданні ОСОБА_19 та ОСОБА_18 повністю підтримали заяви про закриття кримінального провадження внаслідок закінчення строків досудового розслідування.

Всі зазначені в обвинувальному акті потерпілі викликались в судові засідання. Частина потерпілих приймала участь у справі, інші надали суду заяви про проведення судових засідань у кримінальному провадженні за їх відсутністю. Можливість проведення судових засідань та розгляду відповідних клопотань, сторонами та учасниками не оспорювалась.

Присутні в судовому засіданні потерпілі, залишили розгляд клопотання ОСОБА_19 та ОСОБА_18 на розсуд суду.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання про закриття кримінального провадження, аргументуючи це наступним.

Початок оскаржуваного строку досудового розслідування розпочався 30.11.2021 року, його закінчення 30.05.2022 року визначено слідчим суддею, є встановленим фактом.

26.05.2022 року ОСОБА_18 , та ОСОБА_20 , повідомлено про завершення досудового розслідування. Таким чином, наступного дня, тобто з 27.05.2022 року, до ознайомлення ОСОБА_19 та ОСОБА_18 з матеріалами справи, строк досудового розслідування є зупиненим.

30.05.2022 року ОСОБА_19 прибув до СУ ГУНП в Дніпропетровській області але фактично відмовився в ознайомленні з матеріалами кримінального провадження. В подальшому обвинувачені затягували строк ознайомлення з матеріалами справи, не закривали протокол. 15.07.2022 року, в приміщенні суду протокол про ознайомлення з матеріалами справи з ОСОБА_19 закрито та йому вручено обвинувальний акт. ОСОБА_18 обвинувальний акт вручено 16.07.2022 року і в цей же день кримінальне провадження передано до суду.

Посилання ОСОБА_19 про те, що він письмово повідомив слідчого про ознайомлення з матеріалами справи, і начебто строки досудового розслідування знов спливають, не ґрунтується на законі як не передбачені КПК. Про це, в тому числі, наголошено в ухвалі апеляційної інстанції, яка розглядала попереднє рішення суду першої інстанції. Окрім цього зазначає, що заяв ОСОБА_20 та ОСОБА_18 слідчий не отримував.

Фактично вважає, що ситуація з начебто порушенням строків досудового розслідування у справі, є штучно створеною обвинуваченими.

В задоволення клопотання сторони захисту про закриття кримінального провадження з підстав передбачених п.10 ч.1 ст. 284 КПК України, просить відмовити.

Допитана за клопотанням сторони обвинувачення у якості свідка слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_23 (колишнє прізвище ОСОБА_24 ) пояснила суду, що вона була старшим слідчої групи з розслідування кримінального провадження № 0000124. Повідомлення підозрюваним про завершення досудового розслідування направляла вона. Матеріали кримінального провадження для ознайомлення підозрюваним надавала саме вона. По прибуттю ОСОБА_19 до СУ 30.05.2022 року, вона надала йому для ознайомлення всі томи кримінального провадження. Якісь томи ще не підняли до її кабінету, і вона просила ОСОБА_19 почекати. Всі томи були в її розпорядженні і вона їх надавала для ознайомлення. Коли ОСОБА_19 ознайомився з матеріалами справи вона не пам`ятає, але це відбулось не одразу. Заяву ОСОБА_19 про ознайомлення з матеріалами справи від 05.07.2022 року вона не отримувала. 15.07.2022 року при розгляді її клопотання в суді, їй стало відомо, що ОСОБА_19 ознайомився з матеріалами справи. В цей же день ОСОБА_19 закрив протокол про ознайомлення з матеріалами справи, де поставив дату ознайомлення 05.07.2022 року. В цей же день прокурор вручив ОСОБА_19 обвинувальний акт. Чуйкову обвинувальний акт вручено 16.07.2022 року.

Розглянувши клопотання, вислухав учасників судового засідання та вивчивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Згідно зі ст. 113 КПК процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Статтею 219 Кодексу встановлено, що строк досудового розслідування обчислюється з моменту повідомлення особі про підозру до дня звернення до суду з обвинувальним актом.

З дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців.

Строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, визначеному цим Кодексом.

В судовому засіданні встановлено та не заперечується сторонами, що ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000124 визначений до 30.05.2022 року (т.3 а.с. 161-162)

Згідно статті 290 Кодексу, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, у тому числі будь-які докази, які самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості або меншого ступеня винуватості обвинуваченого, або сприяти пом`якшенню покарання.

Прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ та можливість скопіювати або відобразити відповідним чином будь-які речові докази або їх частини, документи або копії з них, а також надати доступ до приміщення або місця, якщо вони знаходяться у володінні або під контролем держави, і прокурор має намір використати відомості, що містяться в них, як докази у суді.

Надання доступу до матеріалів включає в себе можливість робити копії або відображення матеріалів.

Сторони кримінального провадження зобов`язані письмово підтвердити протилежній стороні, факт надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів.

Сторонам кримінального провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ. У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.

Згідно до супровідного листа Дніпропетровської обласної прокуратури від 26.05.2022 року, до СУ ГУНП в Дніпропетровській області направлені матеріали кримінального провадження № 0000124 у 18-ти томах (т.6 а.с. 55)

За дорученням прокурора, 26.05.2022 року ОСОБА_18 , а 27.05.2022 року ОСОБА_20 , слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області повідомив про завершення досудового розслідування та відкриття сторонами матеріалів кримінального провадження.

Строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею, крім дня прийняття відповідної постанови та дня повідомлення підозрюваному про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

На записах камер відео спостереження черговій частині СУ ГУНП в Дніпропетровській області (т. 5 а.с. 211) міститься запис про прибуття ОСОБА_19 до слідчого 27.05.2022 року. На цьому записі ОСОБА_19 повідомляється слідчим про виконання вимог статті 290 КПК України. ОСОБА_19 зазначає, що йому не потрібна безліч повісток виписаних слідчим, так як він має намір ознайомитись з усіма матеріалами справи швидко, майже за один день.

Відповідно до наданого ОСОБА_19 та дослідженого судом відеозапису (т.8 а.с. 84), 30.05.2022 року ОСОБА_19 прибув до СУ ГУНП в Дніпропетровській області для ознайомлення з матеріалами справи.

ОСОБА_19 заявив слідчому про бажання ознайомитись з 16-м та 17-м томами кримінального провадження, зазначивши, що саме ці томи для нього важливі і вони його дуже цікавлять. Слідчий повідомила про їх відсутність, знаходження саме цих томів у процесуального керівника-прокурора та запропонувала ознайомлюватись з іншими томами. ОСОБА_19 повідомив про бажання ознайомитись з усіма матеріалами справи за один день, але у встановленому саме ним порядку, і не дочекавшись надання йому визначеного обсягу кримінального провадження, зазначивши про завуальоване продовження строків слідства, залишив приміщення СУ .

Як зазначалось вище, 26.05.2022 року матеріали кримінального провадження направлені прокурором слідчому у 18-ти томах. Ніяких даних про повернення прокурору кримінального провадження, матеріали справи не містять.

Частиною 1 ст. 11 Загальної декларації прав людини 1948 року встановлено, що кожна людина, обвинувачена у вчиненні злочину, має право вважатися невинною доти, поки її винність не буде встановлена в законному порядку шляхом прилюдного судового розгляду, при якому їй забезпечують усі можливості для захисту.

Частиною 5 ст. 9 КПК України передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Практика ЄСПЛ наведена в рішеннях по справах «Хусейн та інші проти Азербайджану», «ВАТ Нафтова компанія Юкос проти Росії», виходить з того, що «засоби», які повинен мати кожний обвинувачений у скоєнні злочину, передбачають можливість з метою підготовки до захисту ознайомитися з результатами проведеного розслідування.

Права сторони під час відкриття матеріалів справи передбачені КПК України і включають доступ до них, можливість скопіювати або відобразити їх відповідним чином, та достатній час для ознайомлення.

Право сторони на доступ до матеріалів означає, що матеріали кримінального провадження не видаються стороні захисту по одному тому, а надаються так, як зручно цій стороні для ознайомлення, саме з метою формування лінії захисту.

На практиці це означає, що захисту зручніше прочитати визначений том, потім інший, потім повернутися до попереднього чи звернутись до іншого. Як приклад це може бути ознайомлення з висновком експерта, паралельно огляд речового доказу, потім повернення до протоколу обшуку в іншому томі, під час якого такий доказ було вилучено, а потім вже в іншому томі ознайомлення з ухвалою слідчого судді про дозвіл на обшук, тощо.

Не отримавши доступу до всіх матеріалів кримінального провадження ОСОБА_19 звернувся з скаргою на бездіяльність слідчого, і ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 17.06.2022 року така бездіяльність зазначеної посадової особи встановлена. Слідчого у кримінальному провадженні № 0000124 зобов`язано надати доступ до кримінального провадження у повному обсязі, про що скласти протокол проведення цієї процесуальної дії (т.7 а.с. 9-11)

Відповідно до відеозапису наданого стороною обвинувачення (т.2 а.с. 229), невідома особа 01.06.2022 року намагається вручити ОСОБА_19 повістки до слідчого по невідомому провадженню. Після відмови ОСОБА_19 отримувати повістки та залишення ним території охопленої відеозаписом, в кадрі з`являється слідчий який зазначає про факт відмови ОСОБА_19 у отриманні виклику.

Згідно відеозапису камер відео спостереження чергової частини СУ ГУНП в Дніпропетровській області (т. 5 а.с. 211), 10.06.2022 та 13.06.2022 року ОСОБА_19 перебуває в черговій частині СУ ГУНП в Дніпропетровській області, де спілкується зі слідчим, просить надати йому матеріали справи для ознайомлення, зареєструвати його в журналі відвідувачів.

Відповідно до протоколу, з матеріалами справи ОСОБА_19 ознайомлювався 06, 13, 16, 17, 21 та 24 червня 2022 року (т.6 а.с. 242-243)

Відповідно до наданого ОСОБА_19 та дослідженого судом відеозапису (т.8 а.с. 84), ОСОБА_19 вранці 29.06.2022 року знаходиться в черговій частині СУ ГУНП в Дніпропетровській області, до якого він прибув для ознайомлення з матеріалами справи. Черговий повідомляє про відсутність слідчого та пропонує прийти пізніше. Ввечері цього ж дня ОСОБА_19 знов прибуває до СУ . На відео зазначається, що слідчий вийти не може.

Пункт 14 частина 3 ст. 42 КПК України передбачає право обвинуваченого ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 221 цього Кодексу, та вимагати відкриття матеріалів згідно зі статтею 290 цього Кодексу.

Частиною 7 ст. 42 цього Кодексу, саме обов`язок обвинуваченого ознайомитись з матеріалами кримінального провадження, не передбачено.

Виходячи з наведених правових позицій ЄСПЛ та ВС, норм КПК України, для суб`єкта відкриття - сторони обвинувачення, виконання вимог ст. 290 КПК України є імперативним обов`язком, а зі сторони захисту це право, бажання та ініціатива щодо ознайомлення з матеріалами справи.

Конституцією України (статті 8, 129 та 147) гарантовано визнання та застосування в Україні принципу верховенства права.

Загальновизнано, що базовим елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який, крім іншого, означає стабільність та єдність судової практики, а також можливість відступу судом від своєї попередньої правової позиції лише за наявності вагомих підстав.

У Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень зазначено, що, визнаючи повноваження судді тлумачити закон, слід пам`ятати також і про обов`язок судді сприяти юридичній визначеності, яка гарантує передбачуваність змісту та застосування юридичних норм, сприяючи тим самим забезпеченню високоякісної судової системи.

У системі судів загальної юрисдикції судова практика вищих судових інстанцій виступає орієнтиром як для нижчих судів, так і для інших правозастосовних органів. Згідно зі ст. 36 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» Верховний Суд забезпечує єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Відповідно до правової позиції ВС у справі № 336/6314/16-к (провадження № 51-4566ск18) від 13.03.2018 року, встановлено, що кримінально процесуальна санкція щодо правил недопустимості доказів, яка передбачена ч.12 ст. 290 КПК, стосується лише ситуацій, коли сторона обвинувачення не виконала свій обов`язок надати стороні захисту доступ до матеріалів досудового розслідування.

Однак це правило не поширюється на ситуацію, коли сторона захисту, маючи доступ до матеріалів, за власним рішенням відмовилась від ознайомлення з ним повністю або в якійсь частині. Навіть якщо припустити, що захисник не знайомився з речовими доказами, це підтвердження у відповідному документі означає, що захисник ознайомився з усіма матеріалами, з якими вважав за потрібне ознайомитися.

Виходячи з наведеного, достатнім та законодавчо встановленим фактом підтвердження ознайомлення з усіма матеріалами справи, є зазначення про це стороною захисту у документі.

05.07.2022 року ОСОБА_19 подав до СУ ГУНП в Дніпропетровській області заяву згідно якої він в повному обсязі ознайомився з всіма матеріалами кримінального провадження № 0000124 та речовими доказами. В заяві зазначається, що слідча ОСОБА_21 відмовляється скласти відповідний протокол (т.7 а.с. 14, 38)

06.07.2022 року ОСОБА_18 подав до СУ ГУНП в Дніпропетровській області аналогічну заяву (т.7 а.с. 15, т.8 а.с. 10)

Зазначені заяви містять печатки СУ ГУНП в Дніпропетровській області, підписи відповідальної особи з датами їх отримання в день їх подання.

Судом переглянуто наданий стороною обвинувачення відеозапис повідомлення 15.07.2022 року ОСОБА_18 про необхідність ознайомлення того з матеріалами кримінального провадження. Слідчий повідомляє ОСОБА_18 про необхідність проведення такої процесуальної дії, а останній зазначає, що з матеріалами справи він вже ознайомлений (т.2 а.с. 91)

Відповідно до досліджених судом записів судового засідання в Кіровському районному суді м. Дніпропетровська від 11.07.2022 року, ОСОБА_19 під час розгляду клопотання про зміну його запобіжного заходу повідомляє слідчого суддю про ознайомлення з матеріалами справи 05.07.2022 року, зазначає, що про це також відомо присутньому на засіданні слідчому ОСОБА_24 .

Згідно до дослідженого судом запису судового засідання в Кіровському районному суді м. Дніпропетровська від 15.07.2022 року, ОСОБА_19 під час розгляду клопотання слідчого про встановлення йому строків ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, знов повідомляє того ж слідчого суддю про ознайомлення з матеріалами справи ще 05.07.2022 року і незрозумілість поданого клопотання. ОСОБА_19 зазначає, що про це він неодноразово повідомляв присутнього слідчого ОСОБА_24 , який розтягує строки слідства. Іов зазначає, що неодноразово просив слідчого скласти протокол про ознайомлення з матеріалами справи, але ж не може заставити її це зробити. Слідчий суддя також зазначає про незрозумілість підстав для подання слідчим клопотання, враховуючи заяви ОСОБА_19 про ознайомлення з матеріалами справи, в тому числі в судовому засіданні 11.07.2022 року. Слідчим суддею встановлюється юридичний факт ознайомлення ОСОБА_19 з матеріалами кримінального провадження 05.07.2022 року, з чим погоджується слідча, яка зазначає про можливість закриття відповідного протоколу тільки датою 15.07.2022 року (т.7 а.с. 31)

Відповідно до Постанови ОП ККС Верховного Суду від 24.10.2022 року у справі № 216/4805/20 (провадження № 51-4684 кмо 21) наведено наступний правовий висновок.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 3 КПК визначено, що досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується направленням до суду обвинувального акта.

Прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, у тому числі будь-які докази, які самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості або меншого ступеня винуватості обвинуваченого або сприяти пом`якшенню покарання. Такі дії полягають у наданні можливості скопіювати або відобразити відповідним чином будь-які речові докази або їх частини, документи або копії з них, а також надати доступ до приміщення або місця, якщо вони знаходяться у володінні або під контролем держави, і прокурор має намір використати відомості, що містяться в них, як докази у суді (частини 2, 3 ст. 290 КПК)

За своєю юридичною природою процесуальні строки виступають темпоральними умовами реалізації суб`єктивних прав і юридичних обов`язків учасників кримінальних процесуальних правовідносин.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК з дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Строк досудового розслідування може бути продовжений з підстав та у порядку, передбачених КПК.

Згідно положень ч. 5 ст. 219 КПК (в редакції Закону України № 2201-IX від 14.04.2022 року), строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею, крім дня прийняття відповідної постанови та дня повідомлення підозрюваному, його захиснику, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Забезпечення безпосереднього доступу до матеріалів досудового розслідування має бути максимально наближене до дня повідомлення про завершення досудового розслідування. Це також випливає зі змісту завдань кримінального провадження у частині забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений.

Як убачається із внесених змін, законодавець врахував частину наявної проблематики щодо застосування вказаної процесуальної норми, при цьому конкретизував те, що день прийняття відповідної постанови та день повідомлення підозрюваному, його захиснику, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування включаються в строк досудового розслідування.

Перевірка судом першої інстанції у підготовчому судовому засіданні дотримання прокурором вимог, передбачених статтями 291, 293 КПК, а також виконання ним приписів ст. 219 КПК у частині направлення обвинувального акта у строки досудового розслідування є передумовою набуття підозрюваним у вчиненні злочинів, які не є тяжкими чи особливо тяжкими проти життя та здоров`я особи, процесуального статусу обвинуваченого, стосовно якого відповідно до ч. 1 ст. 337 КПК, має здійснюватися судовий розгляд.

Направлення прокурором обвинувального акта після закінчення досудового розслідування до суду поза межами строків досудового розслідування у кримінальних провадженнях щодо злочинів, які не є тяжкими чи особливо тяжкими проти життя та здоров`я, виключає набуття особою процесуального статусу обвинуваченого, а отже унеможливлює розгляд у суді кримінального провадження по суті та тягне за собою закриття кримінального провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК.

Той факт, що день повідомлення про завершення досудового розслідування та день фактичного надання доступу до матеріалів досудового розслідування можуть не співпадати, не свідчить про те, що строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування необхідно обраховувати з моменту фактичного надання доступу до таких матеріалів. Проміжок часу між цими днями не повинен включатися у строк досудового розслідування.

Слідчий за дорученням прокурора надіслав стороні захисту повідомлення про завершення досудового розслідування, в якому зазначив про можливість отримати доступ до матеріалів досудового розслідування.

Сторона захисту розпочала ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.

За загальним правилом сторона кримінального провадження зобов`язана письмово підтвердити протилежній стороні, факт надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів (ч. 9 ст. 290 КПК)

При цьому закон не визначає певної форми процесуального документа, яким би підтверджувався факт надання доступу та ознайомлення з матеріалами провадження, а лише встановлює, що цей факт повинен бути письмово підтверджений самим учасником кримінального провадження, якому надано доступ. Такі письмові документи повинні додаватися до матеріалів кримінального провадження як підтвердження того, що кожна із сторін виконала свої обов`язки і не порушила прав учасників кримінального провадження.

Під час ознайомлення з матеріалами досудового розслідування захисником було долучено до матеріалів провадження заяви його підзахисного в яких той висловив своє небажання в подальшому знайомитись з матеріалами досудового розслідування та просив надати йому обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування.

Також, на адресу слідчого та прокурора стороною захисту направлені власноруч написані заяви, якими підтверджено факт ознайомлення з матеріалами досудового розслідування й повторно наголошено про необхідність вручення йому обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування.

З наведеного вбачається, що стороні захисту було надано достатньо часу для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування та остання письмово підтвердила цей факт стороні обвинувачення.

Таким чином, у цьому кримінальному провадженні строк ознайомлення стороною захисту з матеріалами досудового розслідування тривав до письмового підтвердження, як від підозрюваного так і від захисника, про реалізацію ними свого права на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування та завершення такого ознайомлення, і саме вказаний проміжок часу не включається в строк досудового розслідування.

Однак слідчий продовжив викликати обвинуваченого та захисника для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, не врахувавши, що ознайомлення з матеріалами розслідування є не обов`язком, а правом, яке захист використав на власний розсуд.

Отже, направлення до місцевого суду обвинувального акта відбулося поза межами строку досудового розслідування. Відтак, висновки судів (перша та апеляційна судові інстанції Дніпропетровської області) про наявність передбаченої п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК підстави для закриття кримінального провадження є правильними.

В постанові від 21.04.2021 року у справі № 295/12923/19 ВС визнав концепт належної правової процедури одним із найзагальнішим і водночас фундаментальним явищем будь-якої демократичної правової держави сучасності. В цій постанові наголошується, що в доктрині вітчизняного кримінального процесу під належною правовою процедурою розуміється такий порядок здійснення юридично значущих дій, який втілює на практиці верховенство права шляхом застосування до кожної особи тих норм права, що цілком відповідають усім важливим об`єктивно існуючим обставинам та дозволяють недвозначно та заздалегідь спрогнозувати таке застосування і його результати.

Наведені у Постанові ОП ККС Верховного Суду від 24.10.2022 року правові підстави щодо порядку ознайомлення стороною захисту з матеріалами досудового розслідування та письмового підтвердження цього факту стороні обвинувачення, по факту співпадають з порядком здійснення юридично значущих дій у кримінальному провадженні яке розглядається.

30.05.2022 року спливав строк досудового розслідування встановлений слідчим суддею.

26.05.2022 року ОСОБА_18 повідомлено про закінчення досудового розслідування та надано можливість ознайомлення з матеріалами справи.

26.05.2022 року ОСОБА_19 повідомлено про закінчення досудового розслідування та надано можливість ознайомлення з матеріалами справи.

З 27.05.2022 року, не включається у строк досудового розслідування, строк ознайомлення ОСОБА_19 та ОСОБА_18 з матеріалами досудового розслідування кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу.

Залишок строку досудового розслідування у кримінальному провадженні до дня направлення обвинувального акту до суду, становив 4 дні.

30.05.2022 року матеріали справи для ознайомлення ОСОБА_19 , слідчим у повному обсязі не надані.

Ухвалою слідчого судді встановлена бездіяльність слідчого та останнього зобов`язано надати матеріали кримінального провадження для ознайомлення.

ОСОБА_19 фактично розпочав ознайомлення з матеріалами досудового розслідування з 06.06.2022 року та знайомився з ними протягом червня місяця.

05.07.2022 року ОСОБА_19 письмово повідомив слідчого про повне ознайомлення з матеріалами справи та речовими доказами, зазначивши підставою її подання - не складання слідчим протоколу про завершення ознайомлення з кримінальним провадженням.

06.07.2022 року ОСОБА_18 письмово повідомив слідчого про повне ознайомлення з матеріалами справи та речовими доказами, зазначивши підставою її подання - не складання слідчим протоколу про завершення ознайомлення з кримінальним провадженням.

Заяви ОСОБА_20 та ОСОБА_18 прийняті СУ ГУНП в Дніпропетровській області в день їх подання. Сам факт подання заяв, іншою стороною не оспорювався, є встановленим.

Чотириденний залишок строку досудового розслідування продовжив свій сплив 06.07.2022 року, та закінчився в понеділок - 11.07.2022 року.

Не зважаючи на направленні ОСОБА_19 та ОСОБА_18 та беззаперечно отримані СУ ГУНП в Дніпропетровській області повідомлення про ознайомлення з усіма матеріалами справи, слідчий продовжував викликати ОСОБА_19 для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування (т.2 а.с. 220-228)

11.07.2022 року під час судового засідання в Кіровському районному суді м. Дніпропетровська ОСОБА_19 повідомив слідчого суддю та слідчу у кримінальному провадженні ОСОБА_24 про факт ознайомлення з матеріалами справи ще 05.07.2022 року.

15.07.2022 року під час судового засідання в Кіровському районному суді м. Дніпропетровська ОСОБА_19 повідомив того ж слідчого суддю про факт ознайомлення з матеріалами справи 05.07.2022 року, і ця дата в цілях розгляду клопотання присутнього слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_24 , встановлювалась як юридичний факт (т.7 а.с. 31)

Процес закриття з ОСОБА_19 протоколу про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, відбувався 15.07.2022 року в приміщенні Кіровського районного суду м. Дніпропетровська, проходив без надання ОСОБА_25 будь-яких матеріалів справи для ознайомлення. В цей ж день ОСОБА_25 вручено обвинувальний акт.

16.07.2022 року, врахувавши заяву ОСОБА_18 подану до СУ ГУНП в Дніпропетровській області від 06.07.2022 року про ознайомлення з усіма матеріалами досудового розслідування, стороною обвинувачення йому вручено обвинувальний акт.

Протокол про ознайомлення ОСОБА_19 з матеріалами кримінального провадження, складався слідчим СУ ГУНП в Дніпропетровській області, датований 26.05.2022 року. Відповідно до цього документу, ознайомлення ОСОБА_19 з матеріалами справи фактично розпочато 06.06.2022 року, останній запис в протоколі про ознайомлення міститься за 24.06.2022 року. Відповідно до протоколу, ОСОБА_19 вибірково ознайомлювався з аркушами 14 - 18-го томів кримінального провадження. Іов власноруч підписав протокол, зазначивши при цьому, що ознайомився з матеріалами досудового розслідування ще 05.07.2022 року, і про це він вже надавав відповідну заяву (т.7 а.с. 12-13)

В ухвалі Дніпровського апеляційного суду від 02.03.2023 року, якою скасовано попереднє рішення суду першої інстанції про закриття кримінального провадження (т.6 а.с. 229-239) зазначається, що протокол ознайомлення ОСОБА_19 з матеріалами кримінального провадження не надає відповіді коли той розпочав ознайомлення зі справою і коли його закінчив.

Частиною 1 ст. 106 КПК України передбачено, що протокол під час досудового розслідування складається слідчим або прокурором, які проводять відповідну процесуальну дію, під час її проведення або безпосередньо після її закінчення.

Виходячи з наведеного, ОСОБА_25 не може бути поставлено за провину порядок, повноту та законність складання слідчим чи прокурором протоколу про ознайомлення його з матеріалами справи.

Супровідний лист Дніпропетровської обласної прокуратури про звернення до суду з обвинувальним актом відносно ОСОБА_20 та ОСОБА_18 , датовано 16.07.2022 року, тобто поза межами строку, визначеного положеннями ст. 219 КПК, з 6-денним пропуском строку досудового розслідування.

Пункт 10 ч.1 ст. 284 КПК України передбачає, що кримінальне провадження закривається в разі, якщо:після повідомлення особі про підозру закінчився строк досудового розслідування, визначений статтею 219 цього Кодексу, крім випадку повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи.

На практиці, особливо з огляду на можливу перспективу закриття кримінального провадження у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування, не виключено можливість як недобросовісної поведінки, так і зловживання правами.

В окремих випадках учасники кримінального провадження з боку сторони захисту можуть навмисно зволікати з отриманням доступу до матеріалів, загалом ухилятися від виконання цієї процесуальної дії.

В свою чергу, не виключена можливість (у тому числі й технічна), що учасники кримінального провадження на боці сторони обвинувачення, зловживаючи своїми процесуальними правами, лише декларуватимуть надання доступу до матеріалів.

Під час судового засідання судом ретельно досліджено хід ознайомлення ОСОБА_19 з матеріалами кримінального провадження. Підстав вважати, що ОСОБА_19 затягував процес ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, судом не встановлено. Згідно до досліджених судом відеозаписів, ще до спливу строків слідства, ОСОБА_19 неодноразово заявляв слідчому, що наявна організація його ознайомлення з матеріалами справи може призвести до порушення строків, а він бажає не закриття справи а свого виправдання по суду.

Досліджені матеріали справи містять дані, які можливо розцінювати як зволікання саме органом досудового розслідування процесу ознайомлення ОСОБА_19 з матеріалами справи.

Разом з тим, суд використовуючи концепцію правової визначеності, враховує, що відповідно наведених вище недвозначних правових позицій вищих судових інстанцій, день повідомлення про завершення досудового розслідування та день фактичного надання доступу до матеріалів досудового розслідування можуть не співпадати, і проміжок часу між цими днями не повинен включатися у строк досудового розслідування.

Сторона обвинувачення обґрунтовуючи свої заперечення проти клопотань ОСОБА_20 та ОСОБА_18 про закриття кримінального провадження зазначає, що ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 02.03.2023 року начебто встановлена невідповідність чинному законодавству їх заяв від 05.07.2022 року та 06.07.2022 року до СУ ГУНП в Дніпропетровській області про ознайомлення з усіма матеріалами кримінального провадження.

Ці заперечення прокурора не можуть бути прийняті судом до уваги, оскільки зазначена ухвала апеляційної інстанції не містить такого висновку. В цьому судовому рішенні йдеться річ про не надання судом першої інстанції всім доказам належної оцінки, передчасне застосування норм КПК України та надано вказівку про ретельну та об`єктивну перевірку всіх обставин справи та надання ним належної юридичної оцінки.

Посилання прокурора на те, що слідча не отримувала заяв ОСОБА_20 та ОСОБА_18 про ознайомлення з усіма матеріалами справи, судом вважається недоречним виходячи з наступного.

Стаття 22 КПК України встановлює, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з практикою ЄСПЛ, принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду і передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом («Kress проти Франції»)

Так, направлення повідомлення про завершення досудового розслідування, у якому зазначається дата, час та місце ознайомлення із матеріалами досудового розслідування, є офіційним підтвердженням стороною обвинувачення завершення досудового розслідування, тобто є юридично значущим фактом який з наступного дня після офіційного направлення зупиняє сплив строків досудового розслідування.

Звернення сторони захисту з офіційною заявою до слідчого органу і яке СУ ГУНП в Дніпропетровській області достеменно отримано, є офіційним підтвердженням ознайомлення цієї сторони з матеріалами кримінального провадження, є юридично значущим фактом, незалежно від того передані ці документи слідчому відповідальною особою чи ні. Організація діловодства слідчого управління не є предметом цього судового розгляду.

Повторюючи наведені вище правові позиції Постанови ОП ККС Верховного Суду від 24.10.2022 року, суд знов зазначає, що закон не визначає певної форми процесуального документа, яким би підтверджувався факт ознайомлення з матеріалами провадження, а лише встановлює, що цей факт повинен бути письмово підтверджений самим учасником кримінального провадження, якому надано доступ. Такі письмові документи повинні додаватися до матеріалів кримінального провадження як підтвердження того, що кожна із сторін виконала свої обов`язки і не порушила прав учасників кримінального провадження.

Строк досудового розслідування не є формальністю, а є гарантією фундаментального права людини на розгляд її справи упродовж розумного строку, є одним з найважливіших проявів правового принципу верховенства права, який вимагає належної правової визначеності.

Наслідки пропуску строку досудового розслідування навіть на невеликий термін, не є формалізмом оскільки є гранічними та не підлягають поновленню.

Направлення прокурором обвинувального акта після закінчення досудового розслідування до суду поза межами строків досудового розслідування у кримінальних провадженнях щодо злочинів, які не є тяжкими чи особливо тяжкими проти життя та здоров`я, виключає набуття особою процесуального статусу обвинуваченого (підсудного), а отже, унеможливлює розгляд в суді кримінального провадження по суті та тягне за собою закриття кримінального провадження на підставі пункту 10 частини 1 статті 284 КПК.

З огляду на положення статті 2 КПК, до кожного учасника кримінального провадження повинна бути застосована належна правова процедура.

Відповідно до змісту частини 1 статті 337 КПК судовий розгляд може бути проведений виключно стосовно особи, яка набула статусу обвинуваченого в порядку, передбаченому Законом.

Продовження кримінального провадження відносно особи, щодо якої встановлені та підтверджені підстави для його закриття, суперечить засадам законності та дотримання розумних строків у справі.

Відповідно до п.2 ч.3 ст. 314 КПК України, суд має право прийняти рішення про закриття кримінального провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 КПК України.

Статтею 203 КПК України передбачено, що ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Враховуючи викладене, запобіжні заходи у виді застави обрані відносно ОСОБА_14 та ОСОБА_15 припиняють свою дію.

У разі постановлення ухвали про закриття кримінального провадження, заявлений у кримінальному провадженні цивільний позов по суті не вирішується, а залишається без розгляду. У такому випадку позивач вправі вирішити свої вимоги в порядку цивільного судочинства.

Наведене обґрунтовано випливає з положень ч. 1 ст. 129 КПК, згідно з якими вирішення цивільного позову по суті заявлених вимог можливо лише у разі ухвалення обвинувального вироку.

У зв`язку з закриттям кримінального провадження, цивільні позови до ОСОБА_14 та ОСОБА_15 залишаються судом без розгляду, з роз`ясненням цивільним позивачам їх право на звернення з позовними вимогами в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 219, 284, 290, 314, 350, 372, 376 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_16 про закриття кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000124 , задовольнити.

Кримінальне провадження внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000124 від 20.02.2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , кожен окремо у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст. 28, ч. 3 ст. 190, ч.2 ст. 185, ч.2 ст. 200, ч.2 ст. 361 КК України, закрити на підставі п.10 ч.1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування, визначеного статтею 219 КПК України.

Запобіжний захід у виді застави обраний в межах кримінального провадження № 0000124 відносно ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , скасувати.

Заставу в сумі 49 620 гривень, внесену на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області за ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повернути заставодавцю ОСОБА_26 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Запобіжний захід у виді застави обраний в межах кримінального провадження № 0000124 відносно ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , скасувати.

Заставу в сумі 49 620 гривень, внесену на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області за ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повернути заставодавцю ОСОБА_26 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Процесуальні витрати по проведенню судових експертиз в сумі 31578 гривень, віднести на рахунок держави.

Арешт накладений на автомобіль «Infiniti» FX 37, реєстраційний номер НОМЕР_2 , (номер кузову НОМЕР_3 , номер двигуна НОМЕР_4 ), належний ОСОБА_27 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , скасувати.

Цивільні позови до ОСОБА_14 та ОСОБА_15 подані в межах кримінального провадження № 0000124, залишити без розгляду, роз`яснивши цивільним позивачам їх право на звернення з позовними вимогами в порядку цивільного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, через Заводський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області протягом 7 днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1