Справа № 953/1001/24
н/п 1-кс/953/1267/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" лютого 2024 р. Київський районний суд м.Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000284 від 05.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

встановив :

09.02.2024 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000284 від 05.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене 05.02.2024 року під час огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: електронного пристрою для паління Smоk Novo 5, вилученого у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та належного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Місцем зберігання вказаної речі прокурор просив визначити камеру схову ХРУП №1 ГУНП в Харківській області.

Клопотання надіслане поштою 06.02.2024.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Власник майна ОСОБА_5 та особа, в якої вилучене вказане у клопотанні майно ОСОБА_6 в судове засідання не з`явились, про час дату та місце розгляду клопотання повідомлялись своєчасно та належним чином, до матеріалів клопотання долучена заява ОСОБА_6 в якій останній зазначив, що проти арешту майна, зазначеного у клопотанні він не заперечує .

Власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповіднодо вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів .

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідноп. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Під час досудового розслідування встановлено, що Харківським районним управлінням поліції №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000284 від 05.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, з обставин відкритого заволодіння невстановленою особою 01.02.2024 о 21 год. за адресою: м. Харків, вул. Гвардійців Широнінців, буд.127Г, майном ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , чим завдано матеріальну шкоду в сумі 1000 грн., про що ОСОБА_5 повідомила ХРУП №1 ГУНП в Харківській області заявою.

05.02.2024 у період часу з 18:29 до 18:36 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого у ОСОБА_4 виявлено та вилучено електронний пристрій для паління Smоk Novo 5, належний ОСОБА_5 .

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, вказане у клопотанні майно має ознаки речового доказу, тобто є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберігло на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, перетворення, вилученого майна, суд вважає за необхідне накласти на нього арешт.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим доведено, що вилучене майно, в ході проведення огляду місця події, а саме: пристрій для паління Smоk Novo 5, поміщеного до пакету PJP2032165, належного ОСОБА_5 , має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що вилучена річ містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за №0000284 від 05.02.2024 року, за наявності достатніх підстав вважати, що майно заявлене у клопотанні відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді про необхідність у арешті майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.

Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити відчуження та розпорядження пристроєм для паління Smоk Novo 5, поміщеного до пакету PJP2032165, належного ОСОБА_5 , до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене в ході огляду місця події 05.02.2024 за адресою: АДРЕСА_2 , а саме:

-пристрій для паління Smоk Novo 5, поміщений до пакету PJP2032165, який на праві власності належить ОСОБА_5 (адреса: АДРЕСА_3 ), та визначити місцем його зберігання камеру схову речових доказів ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області, м. Харків, вул. Алчевських, 49.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1