У Х В А Л А

Іменем України

22 вересня 2023 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002817 від 20.09.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту підозрюваному

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

уродженцю м.Києва, громадянину України, з середньою освітою, неодруженому,

зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 ,

раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва 22.09.2023 року надійшло клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002817 від 20.09.2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні Деснянського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0002817 від 20.09.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. Вказує на те, що обрання вищевказаного запобіжного заходу зможе забезпечити запобіганню можливості підозрюваному переховуватися від органів досудового розслідування або суду, вчиненню іншого кримінального правопорушення та забезпечить виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити з викладених підстав, посилаючись на обґрунтованість підозри та наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 просили обрати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту. В обґрунтування своїх вимог захисник, посилався на те, що підозрюваний в разі обрання міри запобіжного заходжу у вигляді цілодобового домашнього арешту позбавлений можливості працювати та утримувати себе. Вважає, що в денний час підозрюваний не буде позбавлений можливості працювати.

Заслухавши пояснення прокурора, думку сторони захисту, дослідивши матеріали клопотання, приходжу до таких висновків.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ Деснянського УП ГУНП у місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№ 0002817 від 20.09.2023 року

21.09.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у носінні, зберіганні, придбанні бойових припасів без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правоорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.

Слідчий звернувся з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Згідно з положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у своїх рішеннях у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» Європейський суд зазначив, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколами допиту свідків від 20.09.2023 року, від 21.09.2023 року, висновком експерта № СЕ -19-23/53995 ВТХ від 21.09.2023 року; іншими матеріалами досудового розслідування, які у своїй сукупності містять достатні дані, що дають підстави вважати ОСОБА_5 причетним до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Слідчий суддя не надає оцінку належності і допустимості даних доказів для підтвердження винності особи у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки зазначені обставини підлягають встановленню в ході судового розгляду кримінального провадження, а лише оцінює в даному випадку їх достатність для підтвердження того, що підозрюваний може бути причетний до вчинення злочину.

При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу крім наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя приймає до уваги поведінку підозрюваного, що характеризується умисними діями щодо вчинення злочину, зважаючи обставини, що характеризують особу підозрюваного, який має постійне місце проживання.

Слідчий суддя враховує відношення підозрюваного до скоєного, його процесуальну поведінку в ході проведення досудового розслідування після повідомлення особі про підозру.

Також слідчий суддя приймає до уваги тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст.263 КК України, що відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до частини першої статті 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період часу.

Згідно частини другої статті 181 КПК України домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення кого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

За таких обставин, оскільки під час судового розгляду не в повній мірі доведено, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризиків в кримінальному провадженні, враховуючи відомості про особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про достатність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час.

З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження виникає необхідність одночасного покладання на підозрюваного, передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків, у зв`язку із цим слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання.

Керуючись ч. 2 ст. 376 КПК України слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002817 від 20.09.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 20 листопада 2023 року включно, заборонивши залишати будинок АДРЕСА_1 з 22.00 до 07.00 години, за виключенням звернення до медичних закладів та крім розумного часу, необхідного для прибуття до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду і часу перебування у слідчого, прокурора та суду, а також крім випадків увімкнення повітряної тривоги для слідування в укриття.

Зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання слідчому, якому доручено проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні свій паспорт та інші документи, що дають право на виїзд за межі України.

Звільнити ОСОБА_5 з під варти в залі суду.

Виконання ухвали покласти на Деснянське УП ГУНП у м. Києві.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Обов`язки покласти строком до 20 листопада 2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали буде складено 22 вересня 2023 о 16 год. 45 хв.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя: ОСОБА_1