ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

Судді доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 04 грудня 2023 року у кримінальному провадженні № 0001341, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо з визначенням застави, щодо:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, маючого середню технічну освіту, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_7

прокурора ОСОБА_8

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

В С Т А Н О В И Л А:

За ухвалою слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 04 грудня 2023 року задоволено клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, до 01 лютого 2023 року, з визначенням застави у розмірі 200 000 (двісті тисяч) гривень.

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також про наявність ризиків, що підозрюваний з метою уникнення відповідальності за вчинення кримінального правопорушення в якому він підозрюється може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити нове кримінальне правопорушення. Слідчий суддя також дійшов до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти визначеним ризикам.

В апеляції:

- захисник ОСОБА_5 просить ухвалу слідчого судді скасувати та відмовити в задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 .

Обґрунтовуючи апеляційні вимоги по суті, вказує, що ОСОБА_6 було затримано слідчим без законних на то підстав, та було незаконно ініційовано застосування до нього тримання під вартою, без наявності обґрунтованої підозри.

Крім того зазначає, що 03 грудня 2023 року, о 21.55 годині сплинув строк затримання в 60 годин, передбачений ч. 2 ст. 211 КПК України, а ОСОБА_6 не було звільнено чи доставлено до суду для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу.

Заслухавши підозрюваного та його захисника, які просили задовольнити апеляційну скаргу, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали та обговоривши доводи скарг, колегія суддів виходить з наступного.

За вимогами ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно матеріалів справи слідує, що 30 листопада 2023 року до ЄРДР за № 0001341 внесені відомості за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

01 грудня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаному із проникненням в інше володіння особи, вчиненому в умовах воєнного стану.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, апеляційний суд зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Наведені в клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується, зокрема: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 30 листопада 2023 року; протоколом огляду місця події від 30 листопада 2023 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 01 грудня 2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 01 грудня 2023 року; висновком експерта № СЕ-19/104-23/43804-Д від 01 грудня 2023 року, які вказують на високу ймовірність причетності підозрюваного до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Розглядаючи питання наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, враховуються обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме особа підозрюваного ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання строком до восьми років позбавлення волі, його вік, стан здоров`я, наявність постійного місця проживання, відсутність постійного місця роботи, що в сукупності свідчить про існування ризиків того, що підозрюваний з метою уникнення відповідальності за вчинення кримінального правопорушення може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити нове кримінальне правопорушення.

Як додаткову обставину в підтвердження ризику переховування, апеляційний суд враховує введення в Україні воєнного стану через агресію російської федерації проти України, яка суттєво погіршує криміногенну обстановку, зокрема ускладнює належний виклик таких осіб, а також контроль за виконанням більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

Отже, обрання слідчим суддею запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави, є таким, що в повній мірі відповідає наведеним вище нормам закону, правовим позиціям Європейського Суду з прав людини та обставинам цього кримінального провадження і на даному етапі досудового розслідування зможе запобігти визначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

При застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, належним чином дотримано вимоги ч. 3 ст. 183 КПК та визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, з належним урахуванням обставин даного конкретного кримінального провадження, зокрема вчинення злочину з корисливих мотивів, майнової спрямованості, кількість епізодів та тривалість злочинної діяльності, а також розміру заподіяної шкоди.

Визначення підозрюваному ОСОБА_6 застави у сумі 200 000 гривень, в повній мірі відповідає нормам кримінального процесуального закону та фактичним обставинам кримінального провадження і є достатнім та необхідним для запобігання визначених судом ризиків та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Такий розмір застави відповідає й практиці ЄСПЛ, зокрема у рішенні від 20 листопада 2010 року у справі «Мангурас проти Іспанії» суд зазначив, що перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

При цьому, заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги захисника стосовно того, що 03 грудня 2023 року сплинув передбачений ч. 2 ст. 211 КПК України строк затримання ОСОБА_6 та останнього не було звільнено чи доставлено до суду для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу.

Однак, вказана неузгодженість з вимогами кримінального процесуального закону, з огляду на встановлені та наведені вище обставини, не вплинула і не могла вплинути на законність і обґрунтованість судового рішення, та не може визнаватися істотною і такою, що тягне за собою скасування судового рішення.

Таким чином, істотних порушень вимог кримінального процесуального законодавства, які б слугували підставами для скасування ухвали слідчого судді не встановлено, ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 відповідає вимогам ст. ст. 177, 178, 194, 199 КПК України, є законною, обґрунтованою, вмотивованою та такою, що не підлягає скасуванню, а тому, апеляційну скаргу захисника слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 422 КПК, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 04 грудня 2023 року у кримінальному провадженні № 0001341, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо з визначенням застави, щодо ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4