Провадження № 1-кс/161/6491/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про застосування запобіжного заходу

м. Луцьк 17 грудня 2023 року

Луцький міськрайонний суд Волинської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Луцької окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Вітебськ, республіки Білорусь, білоруса, громадянина України, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , із середньою освітою, не працюючого, не одруженого, раніше судимого, -

- 18.04.2018 вироком Рівненського районного суду Рівненської обл. за ч. 2 ст. 289 КК України, до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки 6 місяців;

- 23.05.2018 вироком Рівненського районного суду Рівненської обл. за ч. 3 ст. 185 КК України, до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки. Звільнений 21.01.2022 по відбуттю покарання;

-08.06.2023 скеровано до суду з обвинувальним актом Дубенською окружною прокуратурою за ч. 4 ст. 185 КК України,

про те, що він підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Луцького міськрайонного суду Волинської області надійшло клопотання слідчого СВ Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Луцької окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання та матеріали, які обгрунтовують клопотання, захисник ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_6 отримали 15.12.2023 року, про що свідчать їх підписи в клопотанні.

В клопотанні зазначено, що ОСОБА_6 , 15 грудня 2023 року в період часу з 00 год. 00 хв. по 08 год. 00 хв., перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , діючи умисно, в умовах воєнного стану, який введений на території України Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року, продовженого Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №734/2023 від 06 листопада 2023 року, який затверджено Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 08 листопада 2023 року, з корисливих мотивів, керуючись метою таємного викрадення чужого майна, повторно, усвідомлюючи протиправність своїх дій, шляхом вільного доступу, відкривши двері автомобіля марки «Geep» моделі «Compas» таємно викрав чуже майно, а саме грошові кошти в сумі 2 200 гривень, чим завдав Думку ОСОБА_7 майнової шкоди на вказану суму.

Він же, 15 грудня 2023 року в період часу з 00 год. 00 хв. по 08 год. 00 хв., перебуваючи на прилеглій території до будинку за адресою: АДРЕСА_3 , діючи умисно, в умовах воєнного стану, який введений на території України Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року, продовженого Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №734/2023 від 06 листопада 2023 року, який затверджено Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 08 листопада 2023 року, з корисливих мотивів, керуючись метою таємного викрадення чужого майна, повторно, усвідомлюючи протиправність своїх дій, шляхом вільного доступу, відкривши двері автомобіля марки «Ford» моделі «Transit» д.н.з. НОМЕР_1 таємно викрав чуже майно, а саме сумку чорного кольору в якій знаходились гайковерт «Dewalt», висічні ножиці по металу «Makita», батарею марки «Dewalt», дві батареї марки «Makita», батарею марки «Procraft», дві батареї марки «Vitals», зарядний пристрій марки «Dewalt», зарядний пристрій марки «Makita», зарядний пристрій марки «Procraft», зарядний пристрій марки «Vitals» чим завдав потерпілому ОСОБА_8 майнової шкоди на суму 33 000 гривень.

Таким чином, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій повторно, в умовах воєнного стану, тобто у скоєнні злочину, передбаченому ч. 4 ст. 185 КК України.

15.12.2023 СВ Луцького РУП ГУНП у Волинській області внесено відомості до ЄРДР за №0003816 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

15 грудня 2023 року слідчим, за погодженням з прокурором, ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за №0003816 від 15 грудня 2023 року вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Вина ОСОБА_6 у вчиненні вищевказаного злочину підтверджується зібраними в ході досудового розслідування у даному кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протоколом затримання ОСОБА_6 в порядку ст. 208 КПК України.; іншими слідчими діями.

В ході проведення досудового розслідування виникла необхідність у застосуванні відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з метою забезпечення виконання ним покладених на нього обов`язків, оскільки встановлено ряд ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема це можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

В обґрунтування ризику, передбаченому у п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, слід зазначити, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, що свідчить про суспільну небезпеку підозрюваного, а тому ОСОБА_6 може і надалі продовжувати вчиняти як аналогічні, так і інші кримінальні правопорушення. Таким чином, ОСОБА_6 вчинив новий умисний корисливий злочин.

В обґрунтування ризику, передбаченому п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слід зазначити, що не застосувавши до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній матимете можливість незаконно впливати на потерпілого та свідків у провадженні, схиляючи їх давати неправдиві показання чи відмовитись їх надавати органу досудового розслідування та суду шляхом вмовляння, підкупу чи погрози, оскільки одним із вагомих доказів його причетності є показання останніх.

В обґрунтування ризику, передбаченому п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України слід зазначити, що ОСОБА_6 на даний час підозрюється у вчиненні тяжкого корисливого злочину, що свідчить про високу суспільну небезпеку останнього, сталість його злочинної поведінки та те, що підозрюваний у разі незастосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Вищевказане обґрунтовується встановленими слідством обставинами, передбаченими ст. 178 КПК України , а саме тим, що: наявні вагомі докази про вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів; у разі визнання ОСОБА_6 винним в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років; відсутність постійного місця роботи та джерела прибутку;

Підстав та доцільності в застосуванні відносно підозрюваного менш суворого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, немає, оскільки інші заходи не забезпечать запобіганню заявленим ризикам, визначеним ст. 177 КПК України, та належної процесуальної поведінки останнього під час проведення досудового розслідування та судового розгляду у кримінальному провадженні, а саме: запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не може бути застосований відносно підозрюваного, так як останній не заслуговує на довіру та не буде виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки; особиста порука не може бути застосована до підозрюваного, так як відсутня особа, яка б могла за неї поручитись.

Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не може бути застосований до підозрюваного, так як останній фактично ніде не зареєстрований, тому належний контроль за виконанням ним запобіжного заходу здійснюватись не буде. Крім того, відносно ОСОБА_6 відповідно до ухвали №556/567/23 від 09 червня 2023 року слідчим суддею Млинівського районного суду Рівненської області було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та було визначено останньому заставу, як альтернативний запобіжний захід, в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб ,що становить 53680 гривень. Виходячи з цього застосування відповідно до ОСОБА_10 застави, як альтернативного запобіжного заходу не можливо у зв`язку з тим що вказаний запобіжний захід було обрано останньому у іншому кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, враховуючи те, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний має намір та можливість переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення, та з врахуванням того, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий просить у відношенні ОСОБА_6 обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали в повному обсязі і просили його задовольнити.

В судовому засіданні захисник та підозрюваний заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою.

Суд заслухав учасників судового провадження, дослідив матеріали клопотання, надані стороною захисту докази, дійшов висновку, що зазначене клопотання підлягає частковому задоволенню за таких підстав.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні Луцького РУП ГУНП у Волинській області знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0003816 від 15 грудня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

15.12.2023 року ОСОБА_6 затримано в порядку, передбаченому ст.208 КПК України.

15.12.2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, одне з яких згідно ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжкого злочину.

Відповідно до Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів і відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок про те, що дана особа могла вчинити злочин.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Феррарі Браво проти Італії», затримання і тримання особи під вартою допустимі не лише у випадку доведеності факту скоєння злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою попереднього розслідування, досягненню мети якого і є тримання під вартою. Факти, що викликали підозру, не обов`язково повинні бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження, або навіть пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.

Крім цього, у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26.07.2001 р. ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

В рішенні «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Згідно з правовою позицію, яка закріплена у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (рішення від 28.10.1994), факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 ЦПК України.

За своїм етимологічним змістом, ризик це поєднання ймовірності та наслідків несприятливих подій, кількісна оцінка небезпек, що визначається як частота однієї події при настанні іншої.

Суд вважає, що прокурором та слідчим обґрунтовано наведений перелік ризиків, що передбачений ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

При застосуванні відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує також обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні корисливого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, не працевлаштований, неодноразово судимий, в томі числі і за корисливі злочини, 08.06.2023 року Дубенською окружною прокуратурою скеровано до суду обвинувальний акт за ч. 4 ст 185 КК України? що свідчить про те, що останній на шлях виправлення на став, скоївши новий злочин.

Тому з урахуванням обставин справи, недостатнє застосування більш м`яких запобіжних заходів, для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, враховуючи ту обставину, що сторонами кримінального провадження не надані належні докази, які б свідчили про достатність застосування до ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, для запобігання зазначеним вище ризикам, суд дійшов висновку, що до ОСОБА_6 необхідно застосувати винятковий запобіжний захід тримання під вартою.

Також, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків передбачених ч. 4 цієї статті.

В клопотанні слідчий просить не визначати розмір застави, оскільки ухвалою слідчого судді Млинівського районного суду Рівненської області від 09.06.2023 року підозрюваному було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та було визначено останньому заставу, як альтернативний запобіжний захід, в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53680 грн., тому вважає, що застосування відповідно до ОСОБА_10 застави, як альтернативного запобіжного заходу не можливо у зв`язку з тим, що вказаний запобіжний захід було обрано останньому у іншому кримінальному провадженні. Втім, слідчий суддя не погоджується з твердженням слідчого стосовно не можливості в даному випадку визначення розміру застави. П. 3 ч. 4 ст 183 КПК України передбачає, що суд може не визначати розмір застави щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею. В даному кримінальному провадженні запобіжний захід відносно підозрюваного не обирався, в тому числі і у вигляді застави.

Отже, задовольняючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до категорії тяжкого злочину.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КК України, розмір застави визначається у таких межах, зокрема: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При визначенні розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, крім наведеного вище, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, а також тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 за інкримінований злочин, характер та обставини його вчинення.

Враховуючи, обставини кримінального правопорушення, тяжкість злочинів, у вчиненні яких він підозрюється, слідчий суддя за можливе визначити йому заставу в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, вважаю за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою ж їх вимогою; не відлучатися з м. Луцька, Волинської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання та/або місця роботи; здати на зберігання у відповідний орган Управління Державної міграційної служби паспорт України для виїзду за кордон.

Керуючись ст.ст.7, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Луцької окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів, тобто з 15 грудня 2023 року до 12 лютого 2024 року включно, в Державній установі «Луцький слідчий ізолятор».

Термін початку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відраховувати з 15 грудня 2023 року.

На підставі ч. 5 ст. 182 КПК України визначити ОСОБА_6 заставу у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 107 360 (сто сім тисяч триста шістдесят грн.), яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок за наступними реквізитами: на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Волинській області: , депозитний рахунок №UA0002504, банк ДКСУ м.Київ МФО 820172.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

В разі внесення застави ОСОБА_6 або заставодавцем зазначеного розміру, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою ж їх вимогою;

-не відлучатися з м. Луцька, Волинської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання у відповідний орган Управління Державної міграційної служби паспорт України для виїзду за кордон;

Роз`яснити ОСОБА_6 наслідки невиконання покладених зобов`язань. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, у розмірі, визначеному в даній ухвалі, підозрюваний ОСОБА_6 та заставодавець повинні виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

З моменту звільнення з під-варти у зв`язку із внесенням застави ОСОБА_6 , він вважається таким, що до нього застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи «Луцький слідчий ізолятор».

Вручити копію цієї ухвали прокурору, слідчому, підозрюваному негайно після її оголошення.

Копію ухвали направити в Державну установу «Луцький слідчий ізолятор».

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Волинського апеляційного суду. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Подача апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено та оголошено 19 грудня 2023 року о 09-20 годині.

Слідчий суддя Луцького

міськрайонного суду ОСОБА_1