Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2023 року року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника Військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання представника ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_3 , про скасування арешту в кримінальному провадженні №0000065 від 29.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України

У С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника Військової частини (далі за текстом - ВЧ) НОМЕР_1 ОСОБА_3 , про скасування арешту в кримінальному провадженні № 0000065 від 29.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Клопотання вмотивовано тим, що з відкритих джерел інформації ВЧ НОМЕР_1 стало відомо, що слідчими СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000065, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України. Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

В межах кримінального провадження № 0000065 від 29.03.2023 Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 26.09.2023 у справі № 758/11242/23 накладено арешт на майно, шляхом заборони розпоряджатися та користуватися, тобто з забороною будь-яких видаткових операцій, грошовими коштами, які належать ТОВ ТРЕЙД" (попередня назва - ТОВ "Орімі Україна", , місцезнаходження: Україна, 07454, Київська обл., Броварський р-н, село Требухів, вулиця Броварська, будинок 27А), у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні, в сумі коштів, що вже надійшли на такі рахунки та або надійдуть у майбутньому на банківські рахунки, які відкрито в АБ "УКРГАЗБАНК" (МФО 320478):

НОМЕР_2 - євро;

НОМЕР_2 - долар США;

НОМЕР_2 - українська гривня;

НОМЕР_3 - українська гривня.

З метою забезпечення виконання ВЧ А7788 бойових завдань в умовах правового режиму воєнного стану, керуючись положеннями Закону України "Про правовий режим воєнного стану", ТВО командира військової частини НОМЕР_1 видано наказ від 05.10.2023 №318 "Про примусове відчуження майна для потреб держави в умовах воєнного стану" (витяг із наказу додається), згідно якого прийнято рішення про наступне:

- здійснити примусове відчуження майна - грошових коштів у сумі 13 528 201,18 (тринадцять мільйонів п`ятсот двадцять вісім тисяч двісті одна) гривня 18 копійок, які знаходяться на банківському рахунку Товариства з обмеженою відповідальністю "ТС ТРЕЙД" ()№ НОМЕР_2 , відкритому в Публічному акціонерному товаристві акціонерний банк "Укргазбанк" (), на які накладено арешт у кримінальному провадженні №0000065 від 29 березня 2023 року, з подальшим повним відшкодуванням;

- здійснити примусове відчуження майна - грошових коштів у сумі 69 476,30 (шістдесят дев`ять тисяч чотириста сімдесят шість) євро 30 євроцентів, які знаходяться на банківському рахунку Товариства з обмеженою відповідальністю "TC ТРЕЙД" () № НОМЕР_2 , відкритому в Публічному акціонерному товаристві акціонерний банк "Укргазбанк" (), на які накладено арешт у кримінальному провадженні №0000065 від 29 березня 2023 року, з подальшим повним відшкодуванням.

Оскільки, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введено правовий режим воєнного стану у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України.

Пунктом 2 наведеного вище Указу постановлено військовому командуванню запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України "Про правовий режим воєнного стану" заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Відповідно до частини 6 статті 17 Закону України "Про оборону України", в умовах воєнного стану відповідно до закону допускається примусове вилучення приватного майна та відчуження об`єктів права приватної власності громадян з наступним повним відшкодуванням їх вартості у порядку та терміни, встановлені Кабінетом Міністрів України.

Листом начальника Київської міської військової адміністрації від 09.10.2023 №001-1566 погоджено примусове відчуження вищевказаного майна для потреб держави. На виконання наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 05.10.2023 №318 "Про примусове відчуження майна для потреб держави в умовах воєнного стану" 30.10.2023 було складено та у встановленому законом порядку оформлено Акт № б/н про примусове відчуження або вилучення майна у сумі 13 528 201,18 грн. та Акт № б/н про примусове відчуження або вилучення майна у сумі 69 476,30 євро.

Зважаючи на вищевикладене, листом ВЧ НОМЕР_1 №1961/1474 від 28.10.2023 витяг із наказу №318 від 05.10.2023 та акти об/н 30.10.2023 були направлені на адресу ПАТ АБ "Укргазбанк" з проханням перерахувати вищевказані примусово відчужені грошові кошти законному власнику - державі в особі ВЧ НОМЕР_1 .

У відповідь ВЧ НОМЕР_1 отримала лист ПАТ АБ "Укргазбанк" від 03.11.2023 №БТ-11541 (копія додається), в якому зазначалося, що банк не може прийняти до виконання наказ командира ВЧ НОМЕР_1 від 05.10.2023 №0318 у зв`язку з наявним арештом, накладеним на грошові кошти "ТС ТРЕЙД" в межах кримінального провадження №0000065 від 29.03.2023, та виходячи з того, що списання банком грошових коштів з рахунків клієнтів здійснюється на підставі відповідного рішення суду, або у випадках, прямо встановлених законом.

Подальше існування зазначеного заходу забезпечення порушує законні права та інтереси ВЧ НОМЕР_1 та перешкоджає виконанню наказу командира ВЧ НОМЕР_1 №318 від 05.10.2023 "Про примусове відчуження майна для потреб держави в умовах воєнного стану ".

Представник ВЧ НОМЕР_1 в судовому засіданні клопотання підтримав з мотивів викладених у ньому, просив суд його задовольнити.

Прокурор щодо задоволення клопотання не заперечував, зважаючи на мету скасування арешту - забезпечення обороноздатності України.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, дійшов наступних висновків.

Слідчими СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000065, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 26.09.2023 у справі № 758/11242/23 накладено арешт на майно, шляхом заборони розпоряджатися та користуватися, тобто з забороною будь-яких видаткових операцій, грошовими коштами, які належать ТОВ ТРЕЙД" (попередня назва - ТОВ "Орімі Україна", , місцезнаходження: Україна, 07454, Київська обл., Броварський р-н, село Требухів, вулиця Броварська, будинок 27А), у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні, в сумі коштів, що вже надійшли на такі рахунки та або надійдуть у майбутньому на банківські рахунки, які відкрито в АБ "УКРГАЗБАНК" (МФО 320478):

НОМЕР_2 - євро;

НОМЕР_2 - долар США;

НОМЕР_2 - українська гривня;

НОМЕР_3 - українська гривня.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Вирішуючи клопотання в частині скасування арешту майна, слідчий суддя керується положеннями частин другої та третьої статті 353 ЦК України, згідно з якими в умовах воєнного або надзвичайного стану майно може бути примусово відчужене у власника з наступним повним відшкодуванням його вартості. Реквізоване майно переходить у власність держави або знищується.

Тобто, Цивільний кодекс України містить таку правову підставу для набуття права власності, як реквізиція, примусове відчуження майна в умовах воєнного стану. Хоч стаття 353 ЦК України міститься в главі «припинення права власності» норма статті про те, що реквізоване майно переходить у власність держави, означає, що реквізиція для одних осіб є підставою для припинення права власності, а для інших (держави) - підставою набуття права власності.

Відповідно до п. 2 Указу військовому командуванню постановлено завдання запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» та ч. 6 ст. 17 Закону України «Про оборону України», в умовах воєнного стану відповідно до закону допускається примусове вилучення приватного майна та відчуження об`єктів права приватної власності громадян та юридичних осіб.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст.1 Закону України від 17 травня 2012 року №4765-VI «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» (далі за текстом - Закон №4765-VI) примусове відчуження майна - позбавлення власника права власності на індивідуально визначене майно, що перебуває у приватній або комунальній власності та яке переходить у власність держави для використання в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану за умови попереднього або наступного повного відшкодування його вартості.

Стаття 4 Закону №4765-VI встановлює, що відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану здійснюється за рішенням військового командування, погодженим з відповідною військовою адміністрацією.

При здійсненні судочинства суди України зобов`язані застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»).

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003 у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Таким чином, Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

Крім того, Конституційний Суд України у п. 9 мотивувальної частини рішення №3-рп/2003 від 30.01.2003 у справі № 1-12/2003 наголошує на тому, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи представника заявника про необхідність скасування арешту, накладеного на грошові кошти ТОВ ТРЕЙД" (), оскільки ВЧ НОМЕР_1 в передбачений Законом спосіб набула права власності на грошові кошти, належні ТОВ «ТС ТРЕЙД», і таке право власності ніким не оспорюється. Однак, існує арешт на майно, накладений в рамках кримінального провадження, проти скасування якого в судовому засіданні не заперечував прокурор, зважаючи на мету заявника - забезпечення обороноздатності України.

Отже, слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування відпала потреба у збереженні арешту майна, так як накладений арешт перешкоджає ВЧ НОМЕР_1 користуватися та розпоряджатися грошовими коштами, зокрема зарахувати їх на спеціальні рахунки ВЧ НОМЕР_1 , відтак, останній підлягає скасуванню.

Керуючись ст. 110, 131, 132, 174, 369-372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання представника ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_3 , про скасування арешту в кримінальному провадженні № 0000065 від 29.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України - задовольнити;

Скасувати арешт на майно накладеного у рамках кримінального провадження №0000065 від 29.03.2023, ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 26.09.2023 у справі №758/11242/23, в частині арешту грошових коштів, які належали ТОВ "ТС ТРЕЙД" () у сумі 13 528 201,18 гривень, та які знаходяться на банківському рахунку ТОВ "ТС ТРЕЙД" () № НОМЕР_2 , відкритому в публічному акціонерному товаристві акціонерний банк "Укргазбанк" ();

Скасувати арешт на майно накладеного у рамках кримінального провадження №0000065 від 29.03.2023, ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 26.09.2023 у справі №758/11242/23, в частині арешту грошових коштів, які належали ТОВ "ТС ТРЕЙД" () у сумі 69 476,30 євро, та які знаходяться на банківському рахунку ТОВ "ТС ТРЕЙД" () № НОМЕР_2 , відкритому в публічному акціонерному товаристві акціонерний банк "Укргазбанк" ();

Зобов?язати публічне акціонерне товариство акціонерний банк "Укргазбанк" () перерахувати грошові кошти у сумі 13 528 201,18 гривень, які знаходяться на банківському рахунку ТОВ "ТС ТРЕЙД" () № НОМЕР_4 , який відкрито в публічному акціонерному товаристві акціонерний банк "Укргазбанк" (), за наступними банківськими реквізитами Військової частини НОМЕР_1 : банк ГУ ДКСУ у Житомирській області, рахунок: НОМЕР_5 (валюта гривня);

Зобов?язати публічне акціонерне товариство акціонерний банк "Укргазбанк" () перерахувати грошові кошти у сумі 69 476,30 євро, які знаходяться на банківському рахунку ТОВ "ТС ТРЕЙД" () № НОМЕР_2 , який відкрито в публічному акціонерному товаристві акціонерний банк ), за наступними банківськими реквізитами Військової частини НОМЕР_1 : АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (ЄДРПОУ банку 14360570, код банку 305299), рахунок НОМЕР_6 (валюта євро);

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Подільського

районного суду м. Києва ОСОБА_1