Справа №295/1366/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.01.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні №0000229 від 26.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий за погодження з процесуальним керівником звернулася до суду з клопотання, в якому зазначено, що в ході проведення досудового слідства по даному кримінальному провадженню встановлено, що в період часу з 23.01.2024 року 15 год. По 25.01.2024 09 год. 30 хв. невідома особа шляхом віджиму пластикового вікна проникла до приміщення магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що по АДРЕСА_1 , звідки здійснила крадіжку грошових коштів на суму близько 800 грн., чим запояла ОСОБА_4 матеріального збитку на вищевказану суму.. (ЄО 2362).

26.01.2024 року гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , добровільно надав для вилучення наступне майно: 9 монет номіналом по 10 гривень; 19 монет номіналом по 5 гривень; 60 монет номіналом по 2 гривні; 40 монет номіналом по 1 гривні; 12 монет номіналом по 50 копійок; 17 купюр номіналом по 1 гривні (ТЕ6238166, УА8504810, УЛ6111350, ЄГ0685932, ТД4628521, СЄ7681899, УЛ2042592, НА1383073, ТЕ3623449, НВ2075803, УС9388180, ГЗ2655995, ТЖ3499213, УС3668137); 4 купюри номіналом по 2 гривні (ТГ4747947, СА8230326, СЕ00410075, РЄ9008969); 1 купюру номіналом 5 гривень, ЮГ0833549; чоловічі кросівки чорного кольору зі шнурівками, котрі не мають будь-яких написів, мають пошкоджену підошву у вигляді відриву попереду та потертостей.

26.01.2024 слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області вказане майно визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

В судове засідання слідчий не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи без участі, клопотання підтримала.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було добровільно надано для вилучення ОСОБА_5 , та яке належить ОСОБА_4 , а саме: 9 монет номіналом по 10 гривень; 19 монет номіналом по 5 гривень;60 монет номіналом по 2 гривні; 40 монет номіналом по 1 гривні; 12 монет номіналом по 50 копійок; 17 купюр номіналом по 1 гривні (ТЕ6238166, УА8504810, УЛ6111350, ЄГ0685932, ТД4628521, СЄ7681899, УЛ2042592, НА1383073, ТЕ3623449, НВ2075803, УС9388180, ГЗ2655995, ТЖ3499213, УС3668137); 4 купюри номіналом по 2 гривні (ТГ4747947, СА8230326, СЕ00410075, РЄ9008969); 1 купюру номіналом 5 гривень, ЮГ0833549; чоловічі кросівки чорного кольору зі шнурівками, котрі не мають будь-яких написів, мають пошкоджену підошву у вигляді відриву попереду та потертостей, та тимчасово позбавити права відчуження, розпоряджання та користування вказаним майном.

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6 Перекупка