УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.01.2024 м.Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0010724 від 18.09.2018, у відношенні:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , не судимого в силу вимог ст. 89 КК України, працевлаштованого інструктором на картингу,

який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч.4 ст. 358, ч.2 ст. 15 ч.2 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0010724 від 18.09.2018, у відношенні ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч.4 ст. 358, ч.2 ст. 15 ч.2 ст. 190 КК України.

Обвинувальний акт надійшов до суду разом з Угодою про визнання винуватості від 28.09.2018 р., укладеною між прокурором місцевої прокуратури № 9 м. Києва ОСОБА_3 та обвинуваченим ОСОБА_4 , у присутності захисника ОСОБА_6

25.10.2023 на підставі ухвали Солом`янського районного суду міста Києва було надано дозвіл на затримання обвинуваченого з метою його приводу для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обвинуваченого оголошено у розшук, судове провадження зупинено до розшуку обвинуваченого.

09.01.2024 р. обвинуваченого було затримано, та у подальшому доставлено до приміщення Солом`янського районного суду міста Києва для вирішення клопотання прокурора про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судове провадження було поновлено.

Прокурор підтримав подане клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначив, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 190 КК України, та існують ризики, визначені ч. 1 ст. 177 КПК України, які вказують на те, що обвинувачений може переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Зазначив, що обвинувачений протягом тривалого часу не прибував до суду, ухиляючись від судового розгляду кримінального провадження, неодноразово оголошувався у розшук.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання прокурора, просили застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою. Обвинувачений зазначив, що свою вину у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушеннях він визнає повністю, щиро розкаюється у вчиненому, у зв`язку із чим між ним та прокурором на стадії досудового розслідування було укладено угоду про визнання винуватості. У судові засідання він не прибував, бо був зайнятий своїми особистими справами, із тим, що в провадженні суду перебуває обвинувачення відносно нього був обізнаний, однак нехтував своїми процесуальними обов`язками. Водночас, зазначив, що має постійне місце проживання по АДРЕСА_2 , працює інструктором на картингу, проживає у цивільному шлюбі та має на утриманні малолітню дитину. Просить застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Дослідивши клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого, заслухавши позиції учасників кримінального провадження, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, судом на виконання ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого було встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 190 КК України, а саме у підробленні документу, який видається установою, яка має право видавати такі документи і який надає право та звільняє від обов`язків, з метою його використання, використанні завідомо підробленого документу, у закінченому замаху на заволодіння чужими майном шляхом обману (шахрайстві), але не доведеним до кінця з причин, що не залежали від його волі, за попередньою змовою групою осіб.

Враховуючи, що суд на даному етапі розгляду кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, таким чином, з огляду на наведені у клопотанні прокурора доводи, суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 190 КК України.

Суд звертає увагу на те, що поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Згідно із положеннями рішення Конституційного Суду України від 08.07.2003 року за № 14-рп/2003 при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.

Так, в ході судового розгляду клопотання прокурора знайшли своє підтвердження обставини існування ризиків, передбачених п. п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на які вказує прокурор у поданому клопотанні.

Зокрема, існують ризики того, що обвинувачений може переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зазначені висновки суду ґрунтуються на тому, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, які відповідно до ч. 2 ст. 12 КК України, належить до кримінальних проступків, та у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 190 КК України, яке відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України віднесено до нетяжких злочинів, однак за вчинення яких обвинуваченому може загрожувати найсуворіше покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, а тому, усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може бути йому призначено судом у випадку визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, обвинувачений може вживати заходів, спрямованих на переховування від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, обвинувачений тривалий час не прибував до суду за судовими викликами, чим перешкоджав розгляду кримінального провадження на підставі Угоди у розумні строки.

При винесенні ухвали, судом враховано особу обвинуваченого, який раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, працевлаштований, має на утриманні малолітню дитину, перебуває у цивільному шлюбі, має постійне місце проживання у м. Києві.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Водночас, під час розгляду клопотання прокурора, із врахуванням особи обвинуваченого та ступеню тяжкості інкримінованих останньому кримінальних правопорушень, суд дійшов до висновку, що інший більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти ризикам, встановленим судом під час розгляду клопотання прокурора.

Таким чином, у задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід відмовити, застосувавши до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із покладенням процесуальних обов`язків, визначених ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 181, 183, 193, 194, 196, 337, 376 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відмовити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч.4 ст. 358, ч.2 ст. 15 ч.2 ст. 190 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів, тобто до 08 березня 2024 року включно, із забороною обвинуваченому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період доби з 23 год. 00 хв. до 08 год. 00 хв. наступної доби, без дозволу прокурора або суду.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні процесуальні обов`язки відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України:

-не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період доби з 23 год. 00 хв. до 08 год. 00 хв. наступної доби, без дозволу прокурора або суду;

-прибувати до прокурора та суду за першою вимогою;

-повідомляти прокурора або суд про зміну свого місця проживання та роботи;

-утриматись від спілкування з потерпілим, свідками у даному кримінальному провадженні.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні - ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Звільнити обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі суду.

Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту та покладення обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, визначити до 08 березня 2024 року включно.

Роз`яснити обвинуваченому, що у випадку необхідності залишити житло у визначений судом час доби, він повинен отримати відповідний дозвіл на це прокурора або суду.

В іншому випадку - залишення житла без дозволу прокурора або суду та невиконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, буде вважатися порушенням умов дотримання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та може бути підставою для ініціювання питання прокурором щодо його зміну на іншій, більш суворий запобіжний захід.

Оголосити перерву в судовому розгляді до 15 лютого 2024 року 09 год. 00 хв., повідомити учасників кримінального провадження про місце, день та час судового засідання.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1