Справа № 502/177/18
УХВАЛА

13 лютого 2024 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області

у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду

клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

у кримінальному провадженні,

внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань

за № 0000791 від 17.11.2017 р. відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень,

передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,

яка обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень,

передбачених ч. 1 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В ході судовому розгляду відповідного кримінального провадження прокурором було заявлено клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В обґрунтування вказаного клопотання прокурор зазначив, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за які законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років. Він неодноразово не з`являвся за викликом в судові засідання, у зв`язку з чим відносно нього судом застосовувався привід та в подальшому кримінальне провадження зупинялось у зв`язку з оголошенням розшуку обвинуваченого. Після встановлення місцезнаходження обвинуваченого, він вчергове не з`явився в судове засідання, будучи заздалегідь обізнаним про необхідність явки до суду. Таким чином, як зазначає у своєму клопотанні прокурор, обвинувачений може продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення, оскільки ніде не працює; здійснювати вплив на потерпілих та свідків, яких ще не допитано; не має міцних соціальних зв`язків у районі мешкання та вжив заходів до переховування від суду.

Враховуючи викладене прокурор просив суд застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Обвинувачений просив суд відмовити у задоволенні клопотання прокурора та відповідаючи на питання суду пояснив, що не мав коштів щоб дістатись до суду на призначені судові засідання. На даний час він проживає в м. Одесі на квартирі у свого знайомого, не працює та отримує кошти на життя від родичів. На питання з приводу того, чому не повідомив суд про зміну місця проживання та неможливість з`явитись до суду, зазначив, що в нього було викрадено мобільний телефон.

Захисник обвинуваченого просив суд застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, оскільки раніше до обвинуваченого запобіжний захід не застосувався; крім того, він є ВІЛ-інфікованим та оформлює інвалідність.

Заслухавши заявлене прокурором клопотання, а також обвинуваченого і його захисника з приводу клопотання, перевіривши матеріали судового провадження та проаналізувавши відповідні положення законодавства, судом встановлено наступне:

Відповідно до ч. ч. 1-2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Статтею 177 глави 18 КПК України передбачено, що наряду з іншим, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення. Разом з цим ст. 178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення та інше.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які є умисними тяжким корисливими злочинами, оскільки санкція ч. 3 ст. 185 КК України передбачає безальтернативне основне покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.

Враховуючи, що обвинувачений неодноразово за викликами до суду не з`являвся, у зв`язку з чим судом раніше оголошувався його розшук, беручи до уваги, що він належним чином повідомлений, не з`явився в судове засідання, призначене на 05.09.2023 р. і про причини неявки не повідомив, з урахуванням того, що він є раніше судимим, що може свідчити про існування ризиків переховування від суду і вчинення нового кримінального правопорушення, судом під час постановлення ухвали 05.09.2023 р. за результатами розгляду клопотання прокурора про дозвіл на затримання обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, було встановлено, що є всі підстави вважати, що він переховується від суду та наявні підстави для тримання його під вартою, у зв`язку з чим задовольнив відповідне клопотання прокурора.

Враховуючи тяжкість покарання у виді позбавлення волі, яке може бути призначене обвинуваченому у разі визнання його винуватим у пред`явленому обвинуваченні за вчинення кримінальних правопорушень до погашення строку попередньої судимості, на переконання суду, вказана обставина свідчить про існування ризику вчинення ним нового кримінального правопорушення, а також існування можливості переховуватися від суду з огляду на тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому.

У зв`язку з цим суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Разом з цим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину встановлюється розмір застави від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави, суд виходить з вимог ст.ст. 178, 182 КПК України, враховує матеріальне становище обвинуваченого, тяжкість кримінальних правопорушень, в яких він обвинувачується, та з урахуванням ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» щодо розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який з 1 січня 2024 року становить 3028 грн, вважає за необхідне визначити заставу у 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 197, 315, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 12.04.2024 року включно.

Строк тримання під вартою обвинуваченого обчислювати з моменту його затримання 13.02.2024 р.

Ухвала суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію після 12.04.2024 року.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України.

Визначити заставу у розмірі 151 400 грн, що становить 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня поточного року, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до суду за кожним судовим викликом; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого та повідомити про це прокурора Ізмаїльської окружної прокуратури ОСОБА_3 та суддю Кілійського районного суду Одеської області ОСОБА_1 .

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала підлягає негайному виконання після її оголошення.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, його захиснику та направити до відповідної установи місця ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя Кілійського районного суду ОСОБА_1