26 жовтня 2023 року м. Запоріжжя
24.10.2023 року, в період часу з 00:00 до 03:00 годин, військовослужбовець ЗСУ в/ч НОМЕР_1 , ОСОБА_5 , 1994 р.н., перебуваючи за адресою АДРЕСА_1 , вчинив дії сексуального характеру, пов?язані з вагінальним проникненням геніталіями в тіло неповнолітньої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 без її добровільної згоди.
24.10.2023 в ході проведення огляду речей ОСОБА_6 було вилучено: жіночий топ, світло-коричневого кольору, синтетичний, в передній частині з поролоновими вставками, який поміщено в паперовий конверт; труси жіночі рожевого кольору з малюнком у вигляді квітів в передній частині, по всій поверхні мають забруднення сірого кольору, які поміщено до паперового конверту; комплект жіночої піжами: сорочка бавовняна на ґудзиках білого кольору з малюнком у вигляді зірок чорного кольору, штани на резинці білого кольору з малюнком у вигляді кораблів, який поміщено до паперового конверту.
Постановою слідчого вищезазначені в клопотанні речі визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.
Посилаючись на те, що вилучені речі є речовими доказами у кримінальному провадженні та мають доказове значення для доведення обставин, що підлягають доказуванню у ході досудового розслідування, оскільки на них могли зберегтися сліди кримінального правопорушення, у зв`язку із чим необхідно забезпечити їх збереження для подальшого проведення слідчих та інших процесуальних дій, слідчий просив суд накласти арешт на зазначене майно.
Слідчий в судове засідання не з`явився, 26.10.2023 від слідчого ОСОБА_7 надійшла заява про розгляд клопотання без його участі, просив його задовольнити.
Законний представник власника майна ОСОБА_8 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялась телефонограмою, причини неявки суду не повідомила. Матеріали клопотання містять копію заяви про добровільне передання одягу потерпілої ОСОБА_6 .
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, розгляд скарги проведено без фіксації судового процесу.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінально провадження, фотокопії документів, наданих власниками майна, слідчий суддя встановив наступне.
24.10.2023 в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5
24.10.2023 в приміщенні Пологівського РВП ГУНП в Запорізькій області каб. №18 під час проведення огляду було вилучено особисті речі потерпілої, в які вона була одягнута під час скоєння кримінального правопорушення, а саме: жіночий топ, світло-коричневого кольору, синтетичний; труси жіночі рожевого кольору з малюнком у вигляді квітів в передній частині, по всій поверхні мають забруднення сірого кольору; комплект жіночої піжами: сорочка бавовняна на ґудзиках білого кольору з малюнком у вигляді зірок чорного кольору, штани на резинці білого кольору з малюнком у вигляді кораблів.
Постановою слідчого зазначені в клопотанні речі визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.
Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України). Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1 ст. 131 КПК України).
При застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження має бути забезпечено дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню (ст. 3 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч. 10 ст. 170 КПК України).
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Досліджені слідчим суддею матеріали кримінального провадження містять достатні дані для висновку, що вилучені слідчим під час проведення огляду особисті речі потерпілої можуть містити відомості, які можливо використати як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, необхідні для призначення відповідних судових експертиз. Стороною обвинувачення також доведено існування ризиків того, що незастосування арешту шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження зазначеним майном може призвести до його приховування, знищення, та відчуження.
На переконання слідчого судді, застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту зазначеного вище майна з метою забезпечення збереження речових доказів є необхідним на даній стадії кримінального провадження і потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна. Накладення арешту на вищезазначене майно відповідає потребам досудового розслідування та сприятиме досягненню дієвості кримінального провадження.
З урахуванням вищевикладеного, клопотання слідчого підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 175, 369, 372 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.
Накласти арешт із забороною відчуження, розпорядження та користування майном, тимчасово вилученим 24.10.2023 під час під час проведення огляду речей в приміщенні Пологівського РВП ГУНП в Запорізькій області каб. №18, а саме на:
-жіночий топ, світло-коричневого кольору, синтетичний, в передній частині з поролоновими вставками;
-труси жіночі рожевого кольору з малюнком у вигляді квітів в передній частині, по всій поверхні мають забруднення сірого кольору;
-комплект жіночої піжами: сорочка бавовняна на ґудзиках білого кольору з малюнком у вигляді зірок чорного кольору, штани на резинці білого кольору з малюнком у вигляді кораблів.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Копію ухвали негайно вручити слідчому, прокуророві, підозрюваному.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1