Справа № 307/3248/23
Провадження № 1-кп/307/182/23
про прийняття позовної заяви до розгляду
08 грудня 2023 рокум. Тячів
Тячівський районний суд Закарпатської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
за участі прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисників ОСОБА_5 ,
Разом з обвинувальним актом у вказаному кримінальному провадженні до суду з Закарпатської обласної прокуратури надійшов цивільний позов прокурора, який поданий в інтересах держави в особі ГУНП в Закарпатській області до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням.
Ухвалою Тячівського районного суду Закарпатської області від 8.08.2023 призначено підготовче судове засідання у даному кримінальному провадженні.
У підготовчому засіданні, жодна з сторін питання щодо прийняття до спільного розгляду з кримінальним провадженням поданого прокурором в інтересах держави до ОСОБА_4 цивільного позову про відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням, не ініціювала.
Ухвалою Тячівського районного суду Закарпатської області від 11.08.2023 кримінальне провадження призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 не заперечили щодо прийняття поданого прокурором цивільного позову до спільного розгляду з кримінальним провадженням. Захисник ОСОБА_5 також просив надіслати матеріали позовної заяви на адресу ГУНП в Закарпатській області.
Захисник ОСОБА_6 , будучи повідомленим про дату, час та місце розгляду кримінального провадження у судове засідання не з`явився та про причини неявки, не повідомив.
Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до висновку про прийняття до спільного розгляду з кримінальним провадженням, цивільного позову прокурора, який поданий в інтересах держави в особі ГУНП в Закарпатській області до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням.
Згідно зі ст. 2 Кримінального процесуального кодексу України завданнями кримінального провадження, зокрема, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.
Частиною 3 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Цивільним позивачем у кримінальному провадженні, зокрема, є юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов. Права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду (частини 1, 2 ст. 61 КПК України).
Шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні (ч. 2 ст. 127 КПК України).
Відповідно до частин 1, 4, 5 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого. Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Згідно з ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства (ст. 1 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України)).
Відповідно до ч. 1 ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Одночасний розгляд судом обвинувального акта і цивільного позову, з точки зору доказування, має ряд особливостей, які посилюють захист, зокрема, законних інтересів юридичних осіб, що зазнали шкоди від злочину та сприяють більш швидкому і повному її відшкодуванню. Головний обов`язок держави полягає в утвердженні та забезпеченні прав і свобод, тому вся діяльність осіб, які здійснюють кримінальне провадження, має бути спрямована на реальне забезпечення прав і законних інтересів учасників цього провадження.
Статтею 91 КПК України до обставин, що підлягають доказуванню серед іншого віднесені: подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; вид та розмір завданої кримінальним правопорушенням шкоди.
Зазначені елементи предмету доказування у кримінальному провадженні взаємопов`язані з предметом доказування за позовами про відшкодування шкоди у позовному провадженні за правилами цивільного судочинства, та відповідно, окремими змістовними вимогами до оформлення позовної заяви, перелік яких наведений у ст. 175 ЦПК України.
Проте, на відміну від цивільного судочинства, де обов`язок доказування обставин, на які посилається сторона як на підставу своїх вимог і заперечень, покладається на неї (ч. 1 ст. 81 ЦПК України), у кримінальному провадженні, доказування цих обставин, у тому числі, факту завдання шкоди кримінальним правопорушенням, особи, яка її завдала, її винуватості, виду завданої кримінальним правопорушенням шкоди (майнова, моральна, фізична) та її розміру (якщо шкода має або набула характеру майнової) покладається на слідчого та прокурора (ст. 92 КПК України), які наділені відповідними повноваженнями для його здійснення.
Згідно ч.3, 4 ст. 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.
Згідно ч.3 ст. 128 КПК України, цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом, також в інтересах громадян, які через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права.
Прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, передбачених частиною четвертою статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Для представництва інтересів громадянина в суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Прокурор здійснює представництво в суді інтересів громадянина (громадянина України, іноземця або особи без громадянства) у випадках, якщо така особа не спроможна самостійно захистити свої порушені чи оспорювані права або реалізувати процесуальні повноваження через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність, а законні представники або органи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси такої особи, не здійснюють або неналежним чином здійснюють її захист. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
В судовому засіданні прокурором доведено наявність достатніх підстав для представництва в суді інтересів держави, оскільки орган державної влади ГУНП в Закарпатській області, уповноважений захистити інтереси держави у сфері законності використання бюджетних коштів, бездіє, що підтверджується ненаданням відповіді на запит щодо вжиття заходів для відшкодування завданих збитків.
Ураховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання захисника про надіслання матеріалів позовної заяви до ГУНП в Закарпатській області, оскільки належне представництво держави, забезпечено прокурором, що також не створює перешкод для розгляду цивільного позову по суті з прийняттям одного з рішень, передбачених статтею 129 КПК України, ураховуючи зібрані стороною обвинувачення докази.
За таких обставин, перевіривши зазначений цивільний позов на дотримання вимогам КПК та ЦПК України з врахуванням подання такого разом з обвинувальним актом до початку судового розгляду кримінального провадежння, суд вважає що форма та зміст позовної заяви дають підстави для її прийняття та розгляду в рамках даного кримінального провадження.
Керуючись ст. ст. 1, 2, 21, 22, 61, 91, 128, 129, 369, 376 КПК України, суд,
П О С Т А Н О В И В:
Визнати прокурора який діє в інтересах держави в особі ГУНП в Закарпатській області цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_4 цивільним відповідачем.
Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).
Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої-п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої-п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
У зв`язку з неявкою захисника ОСОБА_7 , розгляд кримінального провадження відкласти та призначити судове засідання на 10 год. 30 хв. 31 січня 2024 року у залі судових засідань Тячівського районного суду Закарпатської області за адресою: вул. Незалежності, 120, м. Тячів.
В судове засідання викликати учасників кримінального провадження.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Визначити час оголошення повного тексту ухвали 12 грудня 2023 року о 16 год. 50 хв.

Головуючий ОСОБА_1