Справа № 953/8879/23
н/п 1-кс/953/8288/23
"23" жовтня 2023 р. м.Харків
- у домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 ;
- у домоволодінні за адресою: АДРЕСА_2 ;
- в автомобілі ГАЗ -3307, державний номерний знак НОМЕР_1 ;
- в автомобілі ЗІЛ 131 державний номерний знак НОМЕР_2 .
Згідно з відміткою на поштовому конверті, клопотання про арешт майна направлено на адресу Київського районного суду м. Харкова 20 жовтня 2023 року.
Слідчий суддя, дослідивши клопотання, дійшов висновку про необхідність його повернути, виходячи з такого.
Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Положеннями ч. 2 ст. 171 КПК України передбачені вимоги до клопотання про арешт майна, зокрема у ньому повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно з пунктом 6 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 №223-558/0/4-13, у межах одного кримінального провадження клопотання про застосування заходів забезпечення вноситься щодо кожної особи окремо.
Як вбачається зі змісту клопотання, прокурор звернувся до суду із клопотанням про арешт майна, вилученого в ході проведення обшуків за різними адресами та у різних осіб.
З долучених до клопотання матеріалів слідує, що слідчим суддею надавалися дозволи на проведення обшуків за кожною окремою адресою, і відповідно, клопотання про арешт майна повинно бути подане саме у зв`язку з виконанням ухвали слідчого судді про обшук.
Крім того, слідчий суддя зазначає, що під час розгляду клопотання про накладення арешту на майно у порядку ст.ст. 170-173 КПК України для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого чи прокурора та відповідати вимогам закону.
Разом з тим у клопотанні прокурор, послався лише на те, що наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є доказом кримінального правопорушення та метою арешту є забезпечення збереження речових доказів.
При цьому клопотання не містить належного обґрунтування мети та підстави накладення арешту на зазначене у клопотанні майно, оскільки прокурор обмежився лише перерахуванням майна, на яке просив накласти арешт, однак не розмежував і не конкретизував таке майно (документи, предмети, речі тощо), не зазначивши окремо, яке відношення мають відповідне майно для даного кримінального провадження, які ознаки речових доказів вони містять та яке значення мають для кримінального провадження (що вони доводять/спростовують або яке інше доказове значення вони мають).
Отже, прокурором з урахуванням вимог ст. 170, ч. 2 ст. 171 КПК України повинно було бути подано окремі клопотання про арешт майна, виявленого та вилученого в ході проведення обшуків за кожною із адрес та щодо різних власників майна, із зазначенням окремо в кожному клопотанні підстав, мети та обґрунтування необхідності арешту майна;
Відповідно до положень ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна необхідно повернути прокурору, який його погодив, встановивши при цьому строк в сімдесят дві години для усунення вищевказаних недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170, 171, 172 КПК України, суддя
Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1