Справа № 953/6269/23
н/п 1-кс/953/8239/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" жовтня 2023 р. м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання т.в.о. слідчого СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором процесуальним керівником у кримінальному провадженні ОСОБА_4 про арешт майна, подане у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000069 від 17.07.2023,

у с т а н о в и в:

До Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання, яким прокурор з метою забезпечення відшкодування завданої шкоди просить накласти арешт у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000069 від 17.07.2023.

1. Зміст поданого клопотання та його обґрунтування.

Вимоги клопотання прокурор обґрунтовує тим, що на підставі Указу Президента України «Про введення воєнного стану в України» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-IX, в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено воєнний стан, який в подальшому було неодноразово продовжено у встановленому законодавством України порядку та який діє до теперішнього часу.

Таким чином, з 24.02.2022 на території України постійно діє правовий режим воєнного стану.

Наказом Головнокомандуючого Збройних сил України від 03.09.2021 № 365 підполковника ОСОБА_5 призначено начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі ІНФОРМАЦІЯ_2 ), ВОС-2904002.

Таким чином, обіймаючи посаду начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 є військовою службовою особою.

Наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 01.08.2021 №8 старшого солдата ОСОБА_6 призначено начальником групи зв`язку ІНФОРМАЦІЯ_2 , ВОС і вважати, що 01 серпня 2021 року справи та посаду прийняв і приступив до виконання службових обов`язків за посадою.

З огляду на викладене, обіймаючи посаду начальника групи зв`язку ІНФОРМАЦІЯ_2 старший солдат ОСОБА_6 є військовою службовою особою.

Також встановлено, що начальник ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 є безпосереднім начальником по відношенню до начальника групи зв`язку ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6

ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , як військовим службовим особам, достовірно відомо, що згідно наказу Міністра оборони України від 24.01.2006 № 28 «Про впорядкування умов оплати праці працівників загальних (наскрізних) професій в посад бюджетних військових частин, закладів, установ та організацій Збройних сил України Посадові оклади (ставки заробітної плати) установлюється відповідно до схем тарифних розрядів і коефіцієнтів Єдиної тарифної сітки з оплати праці керівників, фахівців, технічних службовців та робітників військових частин (додатки 1-5 до цих Умов) з урахуванням кваліфікаційних вимог та характеристик робіт залежно від складності та обсягу виконуваних робіт, рівня кваліфікації працівників, їх досвіду і знань.

ОСОБА_5 , як військова службова особа, зобов`язаний діяти виключно у відповідності до вимог законодавства України, втім, останній, керуючись корисливими мотивами, вирішив діяти всупереч державним та суспільним інтересам та вчинив тяжкий злочин проти власності за наступних обставин.

Начальник ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 , будучи службовою особою, маючи на меті заволодіти бюджетними коштами ІНФОРМАЦІЯ_4 у вигляді грошового забезпечення військовослужбовця, в тому числі преміями та додатковими винагородами розробив злочинний план щодо їх привласнення на користь своєї знайомої ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

З цією метою останній вступив у змову зі своїм підлеглим начальником групи зв`язку ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 , якому довів розроблену ним схему заволодіння бюджетними грошовими коштами. Суть схеми полягала у включенні до особового складу особи, яка не проходила військову службу з метою нарахування їй грошового забезпечення, премій та додаткових винагород за безпосередню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України з метою подальшого їх привласнення, на що ОСОБА_6 погодився.

В подальшому, відповідно розробленого плану злочинних дійПашала ОСОБА_9 отримав персональні дані та реквізити банківського рахунку ОСОБА_8 для використання цих відомостей під час оформлення документів про працевлаштування, достовірно знаючи, що виконувати свої функціональні обов`язки остання не буде та для проходження військової служби до ІНФОРМАЦІЯ_2 не прибуде.

Далі з метою реалізації свого злочинного умислу ОСОБА_5 , усвідомлюючи протиправність своїх дій, їх суспільно-небезпечний характер, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно та протиправно, з корисливих мотивів, на користь третьої особи, 04.03.2022, точний час досудовим розслідуванням не встановлено, знаходячись на території Богодухівського району Харківської області, підписав наказ від 04.03.2022 № 30 (по стройовій частині), про призначення солдата запасу ОСОБА_8 на посаду оператора групи зв`язку, ВОС-474543А.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, начальник ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 підписав наказ від 05.03.2022 № 33 (по стройовій частині), відповідно до якого солдата запасу ОСОБА_8 , ВОС-474543А, зараховано до списків особового складу, на всі види забезпечення з посадовим окладом 2730,00 гривень, тарифний розряд 4, з нарахуванням премії у розмірі 289% посадового окладу, надбавки за виконання особливо важких завдань у розмірі 65% посадового окладу з урахування окладу за військовим званням та надбавки за вислугу років, штатна категорія «Солдат».

Вказані накази, були переданідо відділу фінансового забезпечення сектору соціальних виплат ІНФОРМАЦІЯ_6 , на підставі яких були додані дані щодо солдата ОСОБА_8 до розрахунково-платіжної відомості на виплату грошового забезпечення особам офіцерського складу, військовослужбовцям рядового, сержантського та старшинського складу, які проходять службу за контрактом ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Крім того, у ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , 04.03.2022, точний час досудовим розслідуванням не встановлено, знаходячись на території Богодухівського району Харківської області виник умисел на заволодіння також й бюджетними коштами у вигляді премій та додаткової винагороди за безпосередню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на користь ОСОБА_8 .

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на заволодіння бюджетними коштами ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_5 , після оформлення працевлаштування ОСОБА_8 кожного місяця у період з 04 березня 2022 року до 22 липня 2023 року видавав накази про її преміювання та про виплати щомісячної додаткової винагороди, що у подальшому передавались до відділу фінансового забезпечення сектору соціальних виплат ІНФОРМАЦІЯ_7 (накази №144 від 28.07.2022, №145 від 28.07.2022, №170 від 27.08.2022, №171 від 27.08.2022, №204 від 28.09.2022, №205 від 28.09.2022, №234 від 28.10.2022, №235 від 28.10.2022, №271 від 28.11.2022, №272 від 28.11.2022, №304 від 27.12.2022, №305 від 27.12.2022, № 26 від 30.01.2023, № 25 від 30.01.2023, № 37 від 27.02.2023, № 76 від 30.03.2023 , № 96 від 28.04.2023, № 141 від 29.05.2023, №146 від 01.06.2023, № 172 від 29.06.2023, №182 від 22.07.2023).

На виконання зазначених наказів відділ сектору соціальних виплат ІНФОРМАЦІЯ_4 здійснював нарахування та виплату грошового забезпечення ОСОБА_8 .

У свою чергу ОСОБА_6 , усвідомлюючи протиправність своїх дій, їх суспільно-небезпечний характер, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно та протиправно, з корисливих мотивів, на користь третьої особи, діючи, за попередньою змовою з ОСОБА_5 , реалізовуючи спільний злочинний умисел, спрямований на заволодіння бюджетними грошовими коштами ІНФОРМАЦІЯ_4 , достовірно знаючи, що у його підпорядкуванні на посаді оператора групи зв`язку протизаконно обліковується ОСОБА_8 , яка фактично не виконує функціональні обов`язки та не виходить на службу, не ставить завдання їй, не доповідає про відсутність на службі ОСОБА_8 керівництву ІНФОРМАЦІЯ_2 та ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Внаслідок злочинних дій начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 та начальника групи зв`язку ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 державі в особі ІНФОРМАЦІЯ_4 згідно висновку експерта від 22.08.2023№СЕ-19/121-23/18033-ЕК за результатами проведення судової економічної експертизи, заподіяно збитків на суму 680 649,50 гривень, що становить 507 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, та є великим розміром.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, а саме заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене у великих розмірах в умовах воєнного стану, за попередньою змовою групою осіб.

24.08.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.4 ст. 191 КК України..

2. Позиції учасників у судовому засіданні

У судове засідання прокурор не з`явилася, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялася належним чином, надала суду заяву з проханням розглядати клопотання за її відсутністю.

За змістом кримінального процесуального закону загальні засади кримінального провадження спрямовані на забезпечення законності кримінальної процесуальної діяльності та дотримання прав і законних інтересів осіб, що беруть участь у такому провадженні, та не суперечать вимозі імперативності.

Отже, слідчий суддя, приймаючі рішення про розгляд справи за відсутності заявника, приймає до уваги положення частини 6 статті 9 КПК України, згідно з якою, у разі якщо норми положення КПК України не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Згідно з п. 14 ч. 1 ст. 7 КПК України до таких засад, зокрема, відносяться доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, а доступ до правосуддя іншим шляхом, окрім ухвалення відповідних судових рішень неможливий.

Таким чином, з метою недопущення обмеження доступу до правосуддя, на думку слідчого судді, клопотання можливо розглянути по суті і у відсутності сторони кримінального провадження, яка подала клопотання.

У судове засідання володільці майна, належним чином у передбаченому ст. 135, ч. 1 ст. 172 КПК України порядку повідомлені про час та місце розгляду справи, не з`явилися.

Зважаючи на викладене, а також виходячи зі встановлених ч. 1 ст. 172 КПК України строків та засад їх розумності, передбачених ст. 28 КПК України, слідчим суддею визнано можливим прийняти рішення по суті клопотання за відсутності володільців майна на підставі наданих сторонами матеріалів.

При цьому, слідчий суддя керується положеннями ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, згідно яких, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Через неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

3. Мотиви та оцінка слідчого судді

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Загальні вимоги щодо порядку застосування будь-яких заходів забезпечення визначені статтями 131 та 132 КПК України.

Так, згідно з ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора, а також, що може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 цієї статті визначено, що арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення: (1) збереження речових доказів .

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, згідно якої, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони, зокрема, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Згідно із ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 173 цього Кодексу слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: (1) правову підставу для арешту майна; (2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); (5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; (6) наслідки арешту майна для третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна (ч. 3 ст. 173).

Матеріали клопотання свідчать, що відділом розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000069 від 17.07.2023.

Відповідно до висновку експерта від 22.08.2023 №СЕ-19/121-23/18033-ЕК за результатами проведення судової економічної експертизи, ІНФОРМАЦІЯ_4 було заподіяно збитків на суму 680 649,50 гривень. Крім того, на стадії досудового розслідування, представником потерпілого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_10 заявлений цивільний позов про відшкодування матеріальної шкоди (збитків), завданої внаслідок вчинення злочину на суму 680649,50, зазначивши відповідачами ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_8 .

Відповідно до висновку експерта від 22.08.2023 №СЕ-19/121-23/18033-ЕК за результатами проведення судової економічної експертизи, ІНФОРМАЦІЯ_4 було заподіяно збитків на суму 680 649,50 гривень, з метою забезпечення відшкодування завданої шкоди, виникла необхідність у накладенні арешту на майно, що перебуває у власності підозрюваного ОСОБА_6 .

Відповідно до довідки № 350668443 від 17.10.2023 з Державного реєстру речових прав га нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчудження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, ОСОБА_6 на праві приватної власності належить земельна ділянку площею 0,1 га, кадастровий номер :03:002:0405, та земельна ділянка площею 2 га, кадастровий номер :01:001:0612.

4. Висновки за результатами розгляду клопотання

Матеріали кримінального провадження свідчать, що вилучене під час огляду майно має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є знаряддям вчинення злочину, зберегло на собі його сліди, та існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, слідчий суддя вважає доведеним, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, оскільки сприятимуть досягненню мети щодо всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування та забезпечення збереження речових доказів, таке втручання у право на власність є пропорційним, оскільки, завдяки цьому заходу забезпечення кримінального провадження може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звернувся із клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання т.в.о. слідчого СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , - задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку площею 0,1 га кадастровий номер :03:002:0405, та земельну ділянку площею 2 га кадастровий номер :01:001:0612, що належать на праві приватної власності підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_9 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, у той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник майна або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала складена і підписана 20.10.2023.

Слідчий суддя - ОСОБА_1