Справа № 459/4049/23
Провадження № 1-кс/459/2336/2023
УХВАЛА

про арешт майна

07 грудня 2023 року слідчий суддя Червоноградського міського суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Червоноградської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0001130 від 02.12.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням до слідчого судді Червоноградського міського суду Львівської області, про накладення арешту на знаряддя зламу, яке було залишено злочинцем під час вчинення крадіжки 02.12.2023 близько 15 години 00 хвилин та вилучене 02.12.2023 в ході огляду місця події по АДРЕСА_1 .

В його обґрунтування послався на те, що невідома особа, в період часу з 14 год. 30 хв. по 15 год. 00 хв., 02.12.2023 шляхом взлому полотна вхідних дверей, проникла у приміщення будинку АДРЕСА_1 , звідки вчинила крадіжку грошових коштів в сумі 400 доларів США, 2 000 гривень, електроінструменти, павербанк та Айпад Про, а також 20 літрів домашнього вина, після чого з місця вчинення кримінального правопорушення з викраденим втекла, чим завдала матеріальної шкоди ОСОБА_5 на суму, яка встановлюється.

02.12.2023 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за за №0001130 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Вказує, що 02.12.2023 року під час проведення огляду місця події за участю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було виявлено та вилучено знаряддя зламу, яке було залишено злочинцем під час вчинення крадіжки 02.12.2023 близько 15 години з будинку АДРЕСА_1 . 04.12.2023 слідчим винесено постанову про визнання вилученого предмету речовим доказом.

Враховуючи вищевикладене, з метою уникнення ризиків запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, збереження характеристик та властивостей об`єктів, поросить накласти арешт на зазначене майно.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, дійшов висновку про задоволення такого, виходячи з наступного.

Як вбачається з витягу з ЄРДР №0001130 від 02.12.2023 року слідчий ОСОБА_3 , входить у групу слідчих, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України

Постановою слідчого СВ Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській ОСОБА_6 , від 04.12.2023 року, вищезазначене знаряддя зламу, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0001130 від 02.12.2023 року.

У встановлений КПК України строк слідчий звернувся з даним клопотанням до слідчого судді.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п.7 ч.2 ст.131 КПК України. Частиною 1 ст.131 КПК України встановлено, що заходи кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Абзацом першим ч.3 ст.170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, беручи до уваги те, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні та з метою збереження речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

У кримінальному провадженні №0001130 від 02.12.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, накласти арешт на знаряддя зламу, яке було залишено злочинцем під час вчинення крадіжки 02.12.2023 близько 15 години 00 хвилин та яке було вилучене 02.12.2023 в ході огляду місця події по АДРЕСА_1 .

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом 5-ти діб з часу її проголошення.

Ухвала може бути скасована в порядку ст. 174 КПК за клопотанням власника / володільця майна, що не був присутнім під час розгляду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1