Провадження № 1-кс/638/2888/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_4 , подане в межах кримінального провадження № 0002750 від 08 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_4 , поданим в межах кримінального провадження № 0002750 від 08 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, про арешт майна, а саме: на вилучений в ході огляду місця події від 08.11.2023 року за адресою; АДРЕСА_1 предмет, зовні схожий на штик-ніж та чохол до нього, тканинний, чорного кольору.

Клопотання обґрунтоване тим, що 08.11.2023 року до ЧЧ ХРУП № З ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, шо 08.11.2023 року, приблизно о 4 год. 36 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено військовослужбовця ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мав при собі предмет, зовні схожий на штик- ніж.

08.11.2023 року у період часу з 6 год. 10 хв. по 6 год. 18 хв. старшим слідчим СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , де біля входу у під`їзд, на парапеті, виявлено та вилучено до сейф-пакету № PSP 2042235 предмет, зовні схожий на штик-ніж та чохол до нього, тканинний, чорного кольору.

Надалі, постановою старшого слідчого СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 : предмет, зовні схожий на штик-ніж та чохол до нього, тканинний, чорного кольору, було визнано речовими доказами по кримінальному провадженню № 0002750 від 08.11.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Слідчий зазначає, що з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, а також подальшого проведення необхідних слідчих дій під час досудового розслідування на теперішній час виникла необхідність у накладенні арешту на: предмет, зовні схожий на штик-ніж та чохол до нього, тканинний, чорного кольору, що стало підставою для звернення до слідчого судді з даним клопотанням.

В судове засідання прокурор та слідчий не з`явилися, просили розгляд клопотання про арешт майна проводити без їх участі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання про арешт майна, слідчий суддя дійшла наступних висновків.

СВ Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0002750 від 08 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

08.11.2023 року до ЧЧ ХРУП № З ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, шо 08.11.2023 року, приблизно о 4 год. 36 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено військовослужбовця ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мав при собі предмет, зовні схожий на штик- ніж.

08.11.2023 року у період часу з 6 год. 10 хв. по 6 год. 18 хв. старшим слідчим СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , де біля входу у під`їзд, на парапеті, виявлено та вилучено до сейф-пакету № PSP 2042235 предмет, зовні схожий на штик-ніж та чохол до нього, тканинний, чорного кольору.

Надалі, постановою старшого слідчого СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 : предмет, зовні схожий на штик-ніж та чохол до нього, тканинний, чорного кольору, було визнано речовими доказами по кримінальному провадженню № 0002750 від 08.11.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Слідчий суддя вбачає, що з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, а також подальшого проведення необхідних слідчих дій під час досудового розслідування на теперішній час виникла необхідність у накладенні арешту на: предмет, зовні схожий на штик-ніж та чохол до нього, тканинний, чорного кольору.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначались (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно з ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вилучене в ході огляду місця події 08.11.2023 року є тимчасово вилученим майном.

Так, згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення речових доказів, У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст.171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно з положеннями ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчий суддя констатує, що встановлено достатньо об`єктивних даних які свідчать, що зазначені предмети, є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі його сліди що містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на підставі п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України на них доцільно накласти арешт з метою збереження речових доказів та недопущення їх знищення, пошкодження, приховування, перетворення або відчуження. Також, необхідність накладення арешту на вищевказане майно зумовлюється тим, що в подальшому буде забезпечено проведення ряду судових експертиз, які будуть відігравати суттєву роль для встановлення об`єктивної істини у вищевказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 КПК України зберігання речових доказів стороною кримінального провадження здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Згідно з ч. 2 ст.100 КПК України зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 4 «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» встановлено, що речові докази, зберігаються до передачі їх суду в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку.

На підставі викладеного та зважаючи на те, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів, а завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження речових доказів, слідчий суддя вважає клопотання слідчого ОСОБА_3 обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_4 , подане в межах кримінального провадження № 0002750 від 08 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на вилучений в ході огляду місця події від 08.11.2023 року за адресою; АДРЕСА_1 , предмет, зовні схожий на штик-ніж та чохол до нього, тканинний, чорного кольору, визнаний речовим доказом відповідно до постанови ст. слідчого СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 08.11.2023 року.

Визначити місцем зберігання вилученого в ході огляду місця події від 08.11.2023 року за адресою; АДРЕСА_1 , предмета, зовні схожого на штик-ніж та чохол до нього, тканинний, чорного кольору, визнаний речовим доказом відповідно до постанови ст. слідчого СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 08.11.2023 року, камеру зберігання речових доказів Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя