УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.12.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

при секретарі с/з ОСОБА_2 , розглянув винесене в кримінальному провадженні

№ 0003847 від 22.12.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, слідчим слідчого відділу Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , клопотання про арешт майна, та додані до клопотання матеріали,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий слідчого відділу Житомирського районного управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на наступне майно, а саме: кофту флісову зеленого кольору; предмет, зовні схожий на ніж; змив РБК з коридору; змив РБК з кімнати №1; змив РБК з кімнати №1 зі столу; тимчасово позбавити власника, користувача та третіх осіб вказаного майна можливості відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

В клопотанні слідчий зазначила, що у провадженні СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003847 від 22.12.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.12.2023 року, приблизно о 01 год. 00 хв., ОСОБА_5 перебував у кімнаті разом із сином - ОСОБА_6 за місцем спільного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де між ними виник раптовий словесний конфлікт.

В цей день, час, місці та за вказаних обставин, у ОСОБА_5 , в ході вказаного словесного конфлікту, виник раптовий злочинний умисел, направлений на умисне заподіяння тілесних ушкоджень сину.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , за вказаних обставин, тримаючи у правій руці ніж, підійшов до ОСОБА_6 та наніс останньому не менше 3 ударів в область черевної порожнини, лівого плеча та калитки, внаслідок чого, заподіяв ОСОБА_6 тілесні ушкодження у вигляді:

- проникаючої колото-різаної рани в черевну порожнину з ушкодженням великого сальника, що ускладнилася гемоператонеумом; проникаючої колото-різаної рани лівої половини грудної клітки, що ускладнилася пневмотораксом, які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя;

- колото-різаних ран лівого плеча, калитки, що відносяться до легких тілесних ушкоджень з короткочасним розладом здоров`я;

- садна лівої кисті, що відноситься до легких тілесних ушкоджень з короткочасним розладом здоров`я.

Таким чином, ОСОБА_5 умисно заподіяв ОСОБА_6 тілесні ушкодження, небезпечні для життя в момент заподіяння, які за ступенем тяжкості віднесено до тяжких.

22.12.2023 року, в ході огляду місця події в АДРЕСА_2 , було вилучено кофту флісову зеленого кольору, предмет, зовні схожий на ніж, змив РБК з коридору, змив РБК з кімнати №1, змив РБК з кімнати №1 зі столу.

22.12.2023 року слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області вказані речі визнано речовими доказами, у зв`язку з тим, що вони можуть містити на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, які, після проведення відповідних слідчих дій та експертиз, можуть містити переконливі дані причетності особи до вчинення даного кримінального правопорушення, тобто можуть прямо чи непрямо підтверджувати існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, відповідно до ст. 91 КПК України (зокрема, але не виключно: подію кримінального правопорушення - час, місце, спосіб та ін. обставини вчинення кримінального правопорушення; винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення, іншу інформацію, яка може бути визнана речовими доказами у кримінальному провадженні).

В судове засідання слідчий не з?явилася, до клопотання долучила заяву про розгляд клопотання без її участі. Володілець майна у судове засідання не з?явився, що не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на наступне майно, а саме: кофту флісову зеленого кольору; предмет, зовні схожий на ніж; змив РБК з коридору; змив РБК з кімнати №1; змив РБК з кімнати №1 зі столу, та тимчасово позбавити володільця, користувача та третіх осіб вказаного майна можливості відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Виконання ухвали покласти на слідчого слідчого відділу Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: