Справа № 526/3368/23
Провадження № 1-кс/526/631/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2023 року м. Гадяч

слідча суддя Гадяцького районного суду ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

адвоката ОСОБА_3

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000610 від 22.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України,

в с т а н о в и в:

25 вересня 2023 року до Гадяцького районного суду звернувся старший слідчий СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000610 від 22.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, вказуючи, що 22.09.2023 близько 17 год. 40 хв. водій автомобіля марки «OPEL» моделі «Astra» з реєстраційним номером НОМЕР_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рухалась вулицею Центральною у с. Вельбівка Миргородського району Полтавської області, а саме у напрямку м. Гадяч Полтавської області, де неподалік домогосподарства № 110, на заокругленні дороги, допустила виїзд на зустрічну смугу руху з подальшим лобовим зіткненням з автомобілем марки «ВАЗ-210700-20», з реєстраційним номером НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , котрий рухався у зустрічному напрямку. У результаті дорожньо-транспортної пригоди пасажири автомобіля марки «ВАЗ-210700-20» - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 отримали тілесні ушкодження та були доставлені до КНП «Гадяцької МЦЛ».

Під час огляду місця події дорожньо-транспортної пригоди по вул. Центральній у с. Вельбівка Миргородського району було проведено огляд та вилучення транспортних засобів, які отримали механічні пошкодження, а саме: автомобіль марки «ВАЗ-210700-20», з реєстраційним номером НОМЕР_2 , синього кольору, номер кузова НОМЕР_3 , 2008 року випуску та автомобіль марки «OPEL» моделі «Astra», з реєстраційним номером НОМЕР_1 , чорного кольору, номер кузова НОМЕР_4 , 2007 року випуску. Відповідно до вказаних транспортних засобів здійснено тимчасовий доступ відповідно до ч.2 ст.168 КПК України.

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_5 від 30.12.2008 автомобіль марки ВАЗ-210700-20 з реєстраційним номером НОМЕР_2 належить на праві власності ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жительці АДРЕСА_1 та фактично перебуває у користуванні її чоловіка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (тел. НОМЕР_6 ). Відповідно до свідоцтва про реєстрацію автомобіля НОМЕР_7 від 24.06.2022 автомобіль марки OPEL моделі Astra, з реєстраційним номером НОМЕР_1 належить на праві власності ОСОБА_9 , жителю АДРЕСА_2 (тел. НОМЕР_8 ) та фактично перебуває у користуванні його дружини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (тел. НОМЕР_9 ).

Вказані транспортні засоби є матеріальними об`єктами, що містять відомості та можуть бути використані як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, вони є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а також дані транспортні засоби, зберегли на собі сліди його вчинення (механічні пошкодження), а тому вони мають значення для розкриття кримінального правопорушення та відповідно речових доказів у даному кримінальному провадженні. Крім цього з вказаними транспортними засобами під час досудового розслідування буде проведено ряд судових експертиз, таких як транспортно-трасологічних.

Зважаючи на вище викладене, автомобіль марки «ВАЗ-210700-20», з реєстраційним номером НОМЕР_2 та автомобіль марки «OPEL» моделі «Astra», з реєстраційним номером НОМЕР_1 , відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України є речовим доказом та відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч. 2 ст. 167 КПК України.

Слідчий в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_6 звернулися до суду з заявою про розгляд клопотання без їх участі.

Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання слідчого та накладення арешту на майно, оскільки транспортні засоби потрібні для проведення слідчих дій.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, слідча суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч.1 ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п.7 ч.2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 4 ст. 38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Судом встановлено, що відомості про дану подію внесені до ЄРДР 22.09.2023 за № 0000610, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.

Постановою старшого слідчого СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 від 22.09.2023 у кримінальному провадженні № 0000610 речовим доказом визнано: автомобіль марки ВАЗ-210700-20, з реєстраційним номером НОМЕР_2 та автомобіль марки OPEL моделі «Astra» з реєстраційним номером НОМЕР_1 .

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до п.1,2,5,6 ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідча суддя врахувала:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000610 від 22.09.2023 року встановлені обставини, які вказують на те, що вилучені 22.09.2023 року автомобілі є такими, що зберегли на собі сліди кримінального правопорушення і відповідно до ст. 98 КПК України є речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Слідча суддя дослідила зазначені в клопотанні слідчого обставини та дійшла обґрунтованого висновку про те, що накладення арешту на автомобілі є необхідним тимчасовим заходом, оскільки постановою слідчого від 22.09.2023 року їх визнано речовими доказами в кримінальному провадженні, як такий, що зберіг на собі сліди злочину, в зв`язку з чим з метою виконання вимог процесуального забезпечення ідентифікації, виявлення, фіксування слідів діяння, що містять ознаки правопорушення, передбаченого ч.1 ст.388 КК України з метою заборони відчуження майна, є підстави накласти арешт на автомобілі.

Арешт майна з підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною підставою для арешту такого майна (та на відміну від забезпечення цивільного позову та можливої конфіскації майна, як окремих правових підстав), не вимагає оголошення підозри в кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Приймаючи рішення про арешт майна слідча суддя виходить з того, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту цього майна може призвести до його зникнення, реалізації або настання інших наслідків, які можуть перешкодити забезпеченню виконання процесуальних рішень у даному кримінальному провадженні, оскільки зазначені у клопотанні автомобілі відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Оскільки стороною кримінального провадження доведено необхідність накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, тому для прийняття процесуальних рішень та запобіганню знищення чи пошкодження або настання інших наслідків, вважаю за необхідне накласти арешт на автомобілі: марки ВАЗ-210700-20, з реєстраційним номером НОМЕР_2 та марки OPEL моделі «Astra», з реєстраційним номером НОМЕР_1 , вилучені під час проведення огляду місця події, так як зазначений захід забезпечення кримінального провадження відповідає завданням кримінального судочинства.

Керуючись статтями 131, 170-173, 309, 369-372 КПК України, слідча суддя

у х в а л и л а:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000610 від 22.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України задовольнити.

Накласти на час проведення досудового розслідування кримінального провадження №0000610 від 22.09.2023 арешт на майно вилучене 22.09.2023 під час проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, а саме:

-автомобіль марки ВАЗ-210700-20, з реєстраційним номером НОМЕР_2 , синього кольору, номер кузова НОМЕР_3 , 2008 року випуску, який належить на праві власності ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жительці АДРЕСА_1 та фактично перебуває у користуванні її чоловіка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (тел. НОМЕР_6 );

- автомобіль марки OPEL моделі «Astra», з реєстраційним номером НОМЕР_1 , чорного кольору, номер кузова НОМЕР_4 , 2007 року випуску, який належить на праві власності ОСОБА_9 , жителю АДРЕСА_2 (тел. НОМЕР_8 ) та фактично перебуває у користуванні його дружини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (тел. НОМЕР_9 ).

Місцем зберігання транспортних засобів визначити огороджену територію ВП № 1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області (Полтавська область, м. Гадяч, вул. Гетьманська, 10).

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її проголошення, а особами без виклику яких постановлено ухвалу протягом 5-ти днів з дня отримання її копії.

Слідча суддя: ОСОБА_1