Категорія: ст. 303 КПК України. Суддя-доповідач у апеляційній інстанції - ОСОБА_2
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

03 жовтня 2023 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду матеріали справи за апеляційною скаргою голови ГОП "НОН-СТОП" ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 06 липня 2023 року,

у с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 06 липня 2023 року відмовлено у задоволені скарги голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Головного слідчого управління Національної поліції України, яка полягає у не внесені відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В мотивування ухвали слідчий суддя місцевого суду зазначив, що зміст заяви ОСОБА_7 від 19.06.2023 року про вчинення кримінального правопорушення посадовими особами Харківської міської ради, в розумінні ст.ст. 2, 11 КПК України, не містить даних про вчинення діяння, яке містить ознаки злочину та є суспільно небезпечним. Відтак, слідчий суддя вважає, що в уповноважених осіб Головного слідчого управління Національної поліції України не виникло обов`язку внести відомості до ЄРДР.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді місцевого суду, голова ГО "НОН-СТОП" ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просить: скасувати ухвалу слідчого Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 06.07.2023 року у справі №757/26590/23-к; зобов`язати посадових осіб Головного слідчого управління Національної поліції України внести відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування за заявою голови ГО "НОН-СТОП" ОСОБА_6 від 19.06.2023.

В обґрунтування поданої апеляційної скарги вказує на те, що уповноважена особа Головного слідчого управління зобов`язана внести відомості до ЄРДР та провести необхідні першочергові слідчі дії.

Представник прокуратури та апелянт в судове засідання не з`явилися, про день та час судового засідання, повідомлені належним чином, також апелянт у апеляційній скарзі просив проводити розгляд за його відсутності, а тому враховуючи положення ст. 405 КПК України, колегія суддів вважає за можливе проводити апеляційний розгляд у відсутність апелянта та прокурора.

Також, апеляційний суд приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно виконувати процесуальні обов`язки.

Як зазначено у п. 66 справи Європейського суду з прав людини "Смірнова проти України" розумність тривалості провадження повинна бути оцінена в світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів, а також предмет спору (Frydlender v. France, N 30979/96, параграф 43, ECHR 2000-VII). Крім того, відповідно до п. 69 даної справи обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається в першу чергу на відповідні державні органи (Mitchell and Holloway v. the United Kingdom,

no. 44808/98, параграф 56, рішення від 17 грудня 2002 року).

Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши та дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали судової справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, з таких підстав.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

На переконання колегії суддів, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні доводів апеляційної скарги та матеріалів провадження, ухвала слідчого судді зазначеним вимогам кримінального процесуального закону не відповідає.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини звертав увагу, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права" (рішення від 4 грудня 1995 року у справі «Белле проти Франції» (Bellet v. France), Series A № 333-B, crop. 42, пункт 36).

Як убачається з матеріалів, наданих судом першої інстанції, до Печерського районного суду міста Києва надійшла скарга голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Головного слідчого управління Національної поліції України, яка полягає у не внесені відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

06 липня 2023 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва відмовлено у задоволені скарги голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Головного слідчого управління Національної поліції України, яка полягає у не внесені відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом. Суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування регламентовано Главою 26 КПК України.

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Кожен, хто вважає, що його права і свободи порушуються, повинен мати право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо порушення вчинили особи, діючи в ролі офіційних осіб (стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

З матеріалів провадження вбачається, що 19.06.2023 року ОСОБА_7 подав заяву до Головного слідчого управління Національної поліції України про вчинення кримінального правопорушення посадовими особами Харківської міської ради.

На час звернення зі скаргою до Печерського районного суду міста Києва, заявник відповідних відомостей про те, що дані за заявою від 19.06.2023 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань не отримував.

Приписами ч. 1 ст. 214 КПК України встановлено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно з частиною четвертою цієї статті Кодексу слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Вимоги даної норми КПК України є імперативними, не підлягають широкому тлумаченню та будь-які виключення з них не допускаються.

Враховуючи, що заява ОСОБА_7 від 19 червня 2023 року формально містить відомості про вчинення кримінального правопорушення, уповноважена особа зобов`язана була невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати досудове розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Посилання слідчого судді на те, що подана до правоохоронних органів заява ОСОБА_7 , не містить відомостей про вчинення діяння, яке містить ознаки злочину та є суспільно небезпечним, є помилковим, оскільки, визначений у ч. 1 ст. 214 КПК України, обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами фактичних обставин справи для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Крім того, з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Тому неприпустимою є здійснена слідчим суддею в своєму рішенні оцінка фактичних обставин, викладених у заяві про кримінальне правопорушення, з огляду на стадію кримінального провадження, а також беручи до уваги питання, що вирішуються під час розгляду зазначеного виду скарги.

Згідно з вимогами п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи у суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, а згідно з ч. 1 ст. 412 КПК України істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення цього Кодексу, які перешкоджали або могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Призначаючи новий розгляд в суді першої інстанції, суд апеляційної інстанції застосовує на підставі ч. 6 ст. 9 КПК України загальні засади кримінального провадження, а саме вимоги п. 2 ч. 1 ст. 7 КПК України щодо забезпечення принципу законності кримінального провадження, оскільки допущені судом істотні порушення кримінального процесуального закону не входять в перелік підстав для призначення нового розгляду в суді першої інстанції, передбачених ст. 415 КПК України.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку про необхідність скасування ухвали слідчого судді місцевого суду і постановлення нової ухвали про часткове задоволення апеляційної скарги голови ГОП "НОН-СТОП" ОСОБА_6 та призначення нового розгляду цього провадження слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 404, 405, 407 ч. 3 п. 2, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, -

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу голови ГОП "НОН-СТОП" ОСОБА_6 - задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 06 липня 2023 року, якою відмовлено у задоволені скарги голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Головного слідчого управління Національної поліції України, яка полягає у не внесені відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою призначити новий розгляд слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва скарги голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Головного слідчого управління Національної поліції України, яка полягає у не внесені відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала апеляційного суду є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

С У Д Д І:

ОСОБА_9 ОСОБА_4