УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні клопотання детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Охіньки, Прилуцького району, Чернігівської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 203-2, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 209 КК України у кримінальному провадженні №0000126 внесеному до ЄРДР 22.11.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Детектив звернувся до слідчого судді із клопотанням, погодженим прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , підозрюваного у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 203-2, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 209 КК України.

На обґрунтування клопотання зазначено, що д етективами Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000126 від 22.11.2023, за підозрою ОСОБА_9 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 203-2, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 209 КК України.

Кримінальне провадження №0000126 з підозрою ОСОБА_9 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 203-2, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 209 КК України 22.11.2023 було виділено з матеріалів кримінального провадження №0000040 від 15 лютого 2023 року.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 203-2 КК України, а саме пособництві з незаконної діяльності з організації азартних ігор без ліцензії на провадження відповідного виду діяльності з організації та проведення азартних ігор, що видається відповідно до закону та які проводяться в мережі інтернет, вчиненого групою, та у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 209 КК України, а саме в пособництві набуття, володіння, використання, розпорядження майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, у тому числі здійснення фінансової операції, вчинення правочину з таким майном, вчинення дій, спрямованих на приховування, маскування походження такого майна, джерела його походження, особою, яка знала, що таке майно прямо та повністю одержано злочинним шляхом, вчинені групою у великому розмірі.

06.11.2023 відповідно до вимог ст. ст. 276, 277, 278 КПК України ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 203-2; ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 209 КК України.

Після оголошення підозри ОСОБА_6 повістками про виклик (які вручені у встановлений законом спосіб) викликався на 10.11.2023, 13.11.2023 та 14.11.2023 для проведення слідчих дій про те ОСОБА_6 відповідно до ст. ч. 7 ст. 42 КПК України перебуваючи у статусі підозрюваного та маючи обов`язок прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, ухиляється від явки, що перешкоджає проведенню запланованих слідчих дій.

У ході досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідків, експерта чи спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні.

Враховуючи виключність даного випадку, викликаного зухвалістю злочинних дій, матеріальний стан підозрюваного, доведення неправомірного отримання ОСОБА_6 грошових коштів під час вчинення злочину на сумі, яка склала більше 10 млн. грн., орган досудового розслідування вважає, що застава у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб не здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Тож на виконання вимог ст. ст. 182, 183 КПК України, вважаємо за необхідне визначити заставу в розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 805 200 грн.

В судовому засіданні прокурор підтримав доводи клопотання, просив клопотання задовольнити у повному обсязі з підстав викладених у ньому.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні просив відмовити у задоволені клопотання посилаючись на порушення процедури повідомлення про підозру, однак просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною покидати житло в нічній час доби.

Крім того, у судовому засіданні захисником усно заявлено клопотання в порядку ст. 206 КПК Україна, в якому просить визнати факт затримання ОСОБА_6 в порядку ст. 208 КПК України, безпосередньо перед судовим засіданням, незаконним.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав позицію захисника ОСОБА_5 .

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію захисників, пояснив, що про отримання дружиною підозри відносно нього та повісток він повідомлений не був так як виконував роботи по встановленню охоронної сигналізації на одному об`єкті (житловому будинку) з 01.11.2023 по 20.12.2023. Там у нього не було мобільного інтернету та сигналу "вай-фай". Коли повернуся, одразу здзвонився зі слідчим і повідомив, що готовий прибути до нього. Однак слідчий сказав прибути наступного дня до суду, де він і був затриманий. На запитання слідчого судді про місце, де він встановлював сигналізацію, в якому немає інтернету, та причини тривалого (майже 2 місяці) строку виконання робіт на одному об`єкті, чіткої відповіді не дав.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, докази сторони захисту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_6 , 12.02.1987 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 203-2, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 209 КК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

З наданих матеріалів вбачається, що на даній стадії є дані, які, відповідно до усталеної практики ЄСПЛ, вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 203-2, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 209 КК України, що підтверджується наявними в матеріалах доказами. А застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою є виправданим заходом забезпечення кримінального провадження з метою подальшого ефективного досудового розслідування та досягнення завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Отже можливо стверджувати, що підозра ОСОБА_6 , відповідно до усталеної практики ЄСПЛ, на даній стадії є обґрунтованою, що підтверджується наявними в матеріалах клопотання доказами.

Обговорюючи питання наявності зазначених ризиків передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, то існування таких ризиків є цілком ймовірними.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Водночас, Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Так, підозрюваний ОСОБА_6 раніше не судимий, підозрюється у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочинів, одружений, має на утриманні дітей.

Слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Оцінюючи можливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, слідчий суддя, враховав наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 203-2, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 209 КК Україна.

З урахуванням викладеного, на переконання слідчого судді, застосування щодо ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою - неможливо.

Тому, враховуючи вищевикладене та зважаючи на встановлені при розгляді клопотання ризики, з урахуванням особистих характеристик підозрюваного, слідчий суддя доходить висновку, що відносно ОСОБА_6 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та таке обмеження права підозрюваного на свободу не суперечить положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки існують ознаки суспільного інтересу, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи.

Попри це, згідно з ч. 3 ст. 183 КПК слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 та п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо злочину, розмір застави визначається у таких межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких умов, слідчий суддя вважає, що розмір застави, визначений підозрюваному ОСОБА_6 повинен у повній мірі гарантувати виконання покладених на нього обов`язків. Цей розмір має бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від порушення встановлених процесуальними нормами та/або покладених судом на нього обов`язків, забезпечувала його належну процесуальну поведінку, та не була надмірною. Водночас, слідчий суддя також враховує, що застава може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною та/або юридичною особою (заставодавцем), що передбачено ч. 2 ст. 182 КПК.

Зважаючи на тяжкість злочину, у якому підозрюється ОСОБА_10 , обставини кримінальних правопорушень та відомості про підозрюваного, його матеріальний стан, слідчий суддя вважає, що розмір застави, який належить визначити підозрюваному має бути встановлений в розмірі в межах, передбачених п. 3 ч. 4 ст. 182 КПК України, а саме 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру застави, слідчий суддя зважає не лише на обсяг повідомленої підозри, а виходить і з тих позицій Європейського суду з прав людини, відповідно до яких розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою (рішення «Гафа проти Мальти»).

Оскільки слідчим суддею вирішено застосувати до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, то у разі внесення застави в розмірі, визначеному цією ухвалою, на нього слід покласти також обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КК України, які у разі внесення застави, здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та не зашкодять інтересам досудового розслідування.

Вирішуючи клопотання захисника в порядку ст. 206 КПК України щодо незаконного затримання ОСОБА_6 ..

Якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обґрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи.

Слідчий суддя зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи.

Так, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що ухвалою слідчого судді від 27.11.2023 надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_6 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

23.12.2023 о 10:21 на підставі ухвали слідчого судді підозрюваного ОСОБА_6 було затримано.

Таким чином, скарга адвоката подана в порядку статті 206 КПК України, у судовому засіданні при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 195, 202, 205, 206, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання,- задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 15 (п`ятнадцять) днів.

Строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити тривалістю до 06.01.2024 включно.

Підозрюваного ОСОБА_6 взяти під варту негайно в залі суду.

Визначити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу в розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 268 400 (двісті шістдесят тисяч чотириста) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави: (код ЄДРПОУ - 26268059, банк - Державна казначейська служба України м.Київ, МФО 820172, розрахунковий рахунок UA1012089, отримувач - ТУДСАУ в місті Києві, призначення платежу - застава за підозрюваного).

Підозрюваний або заставодавець має право в будь-який момент внести заставу в розмірі, зазначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у разі внесення застави, такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- не відлучатися за межі с. Гатне, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати до зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що в разі внесення застави у встановленому в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі Київського СІЗО або уповноваженій особі установи, де остання буде утримуватись під вартою. Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена посадова особа Київського СІЗО або іншої установи, де підозрювана утримується під вартою, негайно повинна здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного з-під варти і повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, що здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні та слідчого суддю Шевченківського районного суду міста Києва.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_6 ухвалою слідчого судді обов`язків терміном на 2 (два) місяці з моменту внесення застави у розмірі, визначеному судом, проте в межах строку досудового розслідування.

У разі внесення застави, і з моменту звільнення підозрюваного з-під варти у зв`язку з внесенням застави, встановленої в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді або до суду без поважних причин або не повідомить про причини неявки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується в порядку, встановленому законом для використання судового збору.

У задоволенні скарги захисника ОСОБА_5 щодо незаконного затримання підозрюваного ОСОБА_6 ,- відмовити.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали складено 23.12.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1