Справа № 138/3048/23
Провадження №:1-кс/138/766/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

3 листопада 2023 року м. Могилів-Подільський

Слідчий суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 за участю прокурора ОСОБА_2 , третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, ОСОБА_3 , представника третьої особи, що майна якої вирішується питання про арешт, - адвоката ОСОБА_4 , секретарів судового засідання ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області в режимі дистанційного провадження клопотання прокурора Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000421 від 15 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

До Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області із зазначеним клопотанням звернувся прокурор Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_2 .

Просить накласти арешт на вилучене 15.10.2023 під час проведення огляду місця події на міжнародному пункті пропуску «Могилів-Подільський - Отач», що за адресою: м. Могилів-Подільський Вінницької області, вулиця Соборна, б.7, тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 17.01.2023, довідку військово-лікарської комісії № 51/6/329 від 07.06.2023 та довідку № 81/106 від 06.10.2023, які видані ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яке ОСОБА_3 пред`явив працівникам ДПСУ під час проходження прикордонного контролю.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_2 клопотання підтримав, просив його задовольнити. Зазначив, що клопотання про арешт вилученого у ОСОБА_3 довідок виготовлялося, підписувалося та подавалося саме ним, вступна частина клопотання містить в собі описку у прізвищі прокурора ( ОСОБА_8 ), яка входить до складу групи прокурорів по даному провадженню, і була призначена старшим прокурором у даному провадженні.

В судовому засіданні 18.10.2023 третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, ОСОБА_3 та його представник адвокат ОСОБА_4 вважали, що наявні підстави для повернення клопотання про арешт майна без розгляду, оскільки клопотання про арешт майна, начебто, складено прокурором Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_8 , але підписане прокурором Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_2 , а також матеріали, додані до клопотання, не завірені жодним із вказаних прокурорів та не скріплені печаткою органу прокуратури, містять лише позначки та підписи невстановленої особи з поміткою «дізнавач ОСОБА_9 ».

Заслухавши учасників кримінального провадження, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по цих матеріалах, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до частини 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є забезпечення можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1)збереження речових доказів;

2)спеціальної конфіскації;

3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правого характеру щодо юридичної особи;

4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), що стосується з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Положеннями ч.3 ст.170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій.

Отже, захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту може бути застосований з метою забезпечення збереження речових доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Як передбачено ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

У відповідності до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Частинами 2, 3 ст.168 КПК України передбачено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду. Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Загальними підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, до яких відноситься і арешт майна, КПК визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться у клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

14 жовтня 2023 року до Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення від Державної прикордонної служби України про те, що 14.10.2023 близько 21 години 30 хвилин при спробі перетину кордону України в пункті пропуску «Могилів-Подільський - Отач» громадянин України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_1 , пред`явив працівникам ДПС України тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 17.01.2023, видане ІНФОРМАЦІЯ_1 , довідку військово-лікарської комісії № 51/6/329 від 07.06.2023, видану ІНФОРМАЦІЯ_1 та довідку № 81/106 від 06.10.2023, видану ІНФОРМАЦІЯ_1 , на ім`я ОСОБА_3 про непридатність до військової служби із виключенням з військового обліку, які містять ознаки підробки.

За даним фактом 15 жовтня 2023 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000421 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

Відповідно до повідомлення начальника віпс АДРЕСА_2 (тип А) впс АДРЕСА_2 (тип Б) капітана Олександра Ковбаси про виявлення кримінального правопорушення (протиправного діяння, що містить ознаки злочину) від 15.10.2023 № 100/10179-23Вих під час проходження прикордонного контролю ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , намагався перетнути державний кордон України з використанням тимчасового посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 , виданого 17.01.2023, в якому проставлено відмітку про зняття з військового обліку військовозобов`язаних ІНФОРМАЦІЯ_3 , довідки військово-лікарської комісії № 51/6/329, виданої 07.06.2023, та довідки № 81/106, виданої 06.10.2023. У ході перевірки документів у прикордонного наряду «Перевірка документів» виникли сумніви щодо їх дійсності. Під час проведення поглибленої перевірки встановлено, що документи містять ознаки підробки. Під час фільтраційних заходів та взаємодії з ІНФОРМАЦІЯ_1 встановлено, що документи під таким номером не існують та на дану особу не видавались (відповідальна особа за обліки вищевказаного РТЦК представник ІНФОРМАЦІЯ_3 майор ОСОБА_11 тел. НОМЕР_2 ).

15 жовтня 2023 року під час проведення огляду місця події на міжнародному пункті пропуску «Могилів-Подільський - Отач», що за адресою: м. Могилів-Подільський Вінницької області, вулиця Соборна, б.7, дізнавачем СД Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 вилучено тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 17.01.2023, довідку військово-лікарської комісії № 51/6/329 від 07.06.2023, які видані ІНФОРМАЦІЯ_1 , та довідку № 81/106 від 06.10.2023, видану ІНФОРМАЦІЯ_4 , на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Постановою дізнавача від 16 жовтня 2023 року зазначені документи визнано речовими доказами у кримінальному провадженні та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Необхідність накладення арешту на майно прокурор обґрунтовує тим, що тимчасове посвідчення військовозобов`язаного та довідки зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є предметом кримінального правопорушення та визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Крім того, 16.10.2023 дізнавачем скеровано запит до ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо видачі ОСОБА_3 тимчасового посвідчення військовозобов`язаного та довідки військово-лікарської комісії.

Згідно відповіді начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 № 6/1876 від 18.10.2023 громадянин ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на військовому обліку військовозобов`язаних у ІНФОРМАЦІЯ_3 станом на 18.10.2023 не перебуває та раніше не перебував. Довідка ВЛК № 51/6/329 від 07.06.2023 щодо непридатності до військової служби із виключенням з військового обліку на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 6-им відділом ІНФОРМАЦІЯ_3 не видавалась. Реєстраційний номер довідки ВЛК не відповідає журналу реєстрації вихідних документів.

Слідчий суддя зазначає, що дійсно, у вступній частині клопотання про арешт майна від 16.10.2023 зазначено, що розгляд матеріалів досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000421 від 15.10.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, здійснила прокурор ОСОБА_8 . Разом з цим клопотання про арешт майна засвідчено власноручним підписом прокурора ОСОБА_2 . Зважаючи на це, а також на пояснення прокурора ОСОБА_2 в судовому засіданні з цього питання, слідча суддя відхиляє вищезазначене зауваження як підставу для повернення клопотання чи відмови у його задоволенні, оскільки вважає, що не кожен дефект акту робить його неправомірним, та у даному випадку вказаний дефект не спростовує викладених у ньому обставин кримінального правопорушення та необхідності застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна у даному кримінальному провадженні.

Щодо засвідчення доданих до клопотання матеріалів, то в судовому засіданні з`ясовано, що дізнавачу СД Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 відповідно до постанови начальника СД Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_12 від 15.10.2023 доручено здійснювати дізнання у кримінальному провадженні № 0000421 від 15.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, а тому засвідчення останнім документів кримінального провадження, в якому він здійснює дізнання, та які додані до клопотання прокурора, не може визнаватись порушенням закону.

Таким чином вважаю, що стороною обвинувачення доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України. Прокурором доведено наявність правових підстав для накладення арешту на майно, оскільки необхідність його накладення обумовлена потребою забезпечення збереження речових доказів та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, про імовірність чого, зокрема, свідчить вилучення документів в ОСОБА_3 під час його спроби перетину державного кордону України в напрямку виїзду з України, причому поєднаного з використанням таких документів. До того ж, стадія досудового розслідування триває, а відомості щодо кваліфікації кримінального правопорушення, яке внесено до ЄРДР, не є остаточними, адже пов`язані з попередньою кваліфікацією дій, яка може в подальшому уточнюватись.

На даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точку зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити достатність підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним з яких є накладення арешту на майно.

Слідчий суддя також враховує, що обраний захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, обумовлений метою проведення досудового розслідування, його межі у часі окреслені строками, які чітко регламентуються нормами ст.219 КПК України. Відповідно у випадку, якщо наявність зв`язку між арештованим майном та розслідуваним кримінальним правопорушенням у межах досудового розслідування буде спростована, або стороною обвинувачення у розумні строки, відповідно до ст.28 КПК України не будуть вжиті належні заходи для встановлення та перевірки відповідних обставин, власникмайна не позбавлений права ініціювати в порядку ст.174 КПК України питання про скасування накладеного арешту.

Матеріали провадження свідчать про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальну провадженню.

Доказів будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, які можуть суттєво позначитися на інтересах інших осіб, слідчому судді не надано.

Після надходження 16.10.2023 клопотання до суду та призначення його до розгляду на 18.10.2023, судовий розгляд двічі (18.10.2023 та 26.10.2023) відкладався у зв`язку із поданням заяви про відвід слідчого судді від розгляду клопотання, які ухвалами суду від 20.10.2023 та 01.11.2023 залишені без задоволення, один раз (25.10.2023) оголошувалась перерва в судовому засіданні для надання можливості підготовки заяви про відвід після висловлення стороною такого наміру та один раз (02.11.2023) судове засідання відкладалось за клопотанням власника майна у зв`язку із неможливістю його представника взяти участь в судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку через відсутність інтернет-з`єднання.

Таким чином, розглядаючи подібні клопотання слідчий суддя повинен знайти баланс між непорушними правами особи, зокрема, права на захист та на заявлення відводу судді, та передбаченими процесуальними строками, таким чином, щоб не завдати невиправданої шкоди певним інтересам особи та переслідуваному при цьому суспільному інтересу, який, авжеж, відповідає завданню кримінального провадження.

Неодноразове заявлення відводів з аналогічних підстав та заяв про відкладення розгляду клопотання, може свідчити про наявність ознак зловживання стороною правом з метою невиправданого затягування розгляду кримінального провадження.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 7 липня 1989 року, вказував на недопустимість зневілювання ключового принципу верховенства права у випадках, коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом.

Як зауважує Верховний Суд у постанові від 9 квітня 2019 року у справі № 306/1602/16-к (провадження № 51-1925 км 18), процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання.

Постійне і систематичне подання завідомо безпідставних заяв про відвід судді від розгляду клопотання про арешт майна (без наявності обґрунтованих підстав таких відводів) та клопотань про відкладення судових засідань з різних причин фактично унеможливило розгляд слідчим суддею такого клопотання у передбачені кримінальним процесуальним законодавством строки. А тому ці дії розцінюються слідчим суддею як такі, що мають ознаки зловживання правом з метою затягування провадження, вчинення впливу на суддю та унеможливлення розгляду клопотання та прийняття рішення у строки, встановлені ч.1 ст.172 та ч.6 ст.173 КПК України, а тому, зважаючи на положення ч.1 ст.172 КПК України та те, що власник майна та його представник доводили свою позицію стосовно клопотання слідчому судді у судовому засідання 18.10.2023, зокрема, шляхом подачі клопотання від 18.10.2023 про повернення клопотання про накладення арешту без розгляду (а.с.28-29), слідчий суддя приходить до висновку про можливість проведення судового засідання 03.11.2023 у відсутність власника майна та його представника.

Керуючись ст.ст.170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИЛА:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 15 жовтня 2023 року під час проведення огляду місця події на міжнародному пункті пропуску «Могилів-Подільський - Отач», що за адресою: м. Могилів-Подільський Вінницької області, вулиця Соборна, б.7, тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 17.01.2023, довідку військово-лікарської комісії № 51/6/329 від 07.06.2023, видані ІНФОРМАЦІЯ_1 , та довідку № 81/106 від 06.10.2023, видану ІНФОРМАЦІЯ_4 , на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору.

Копію ухвали надіслати фізичній особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, та її представнику не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1