УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

підозрюваної - ОСОБА_5 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки рф, громадянки України, з середньо освітою, офіційно не працевлаштованої, не заміжньої, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні №00000321 від 01.06.2022 року,-

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 01.06.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №00000321.

В обґрунтування поданого клопотання прокурор зазначає про те, що у провадженні СУ ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №00000321 від 01.06.2022, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України.

29.04.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

22.12.2021 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: письмовими заявами про вчинення злочину потерпілих; протоколами допиту потерпілих, відповідно до яких останні повідомили обставини вчинених відносного них злочинів ОСОБА_5 та незаконного заволодіння їх грошовими коштами шляхом обману під приводом працевлаштування за кордоном; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками відповідно до яких потерпілі та свідки впізнали ОСОБА_5 , як особу, якою було вчинено вищевказані злочини; протоколами проведення обшуків, за місцем проживання підозрюваних, згідно яких вилучено речові докази у вказаному кримінальному провадженні; протоколами тимчасового доступу до документів реєстраційних справ щодо відкриття та реєстрації юридичній осіб - суб`єктів господарської діяльності ТОВ «Ворк Інвест», ТОВ «ДЕЛЬТА ВОРК», ТОВ «СТАФФ ЕУ», ТОВ «АЙЧ ЕР ИНТ»; протоколами тимчасового доступу до документів у Головному управлінні ДПС у м. Києві щодо податкового рахунку сум доходів ТОВ «Ворк Інвест», ТОВ «ДЕЛЬТА ВОРК», ТОВ «СТАФФ ЕУ», ТОВ «АЙЧ ЕР ИНТ»; протоколами допитів свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 відповідно до яких останні як керівники ТОВ «Ворк Інвест», ТОВ «ДЕЛЬТА ВОРК», ТОВ «СТАФФ ЕУ», ТОВ «АЙЧ ЕР ИНТ» до вказаних юридичних осіб ніякого відношення ніколи не мали, будь-яких документів на реєстрацію підприємств та подальшого здійснення господарської діяльності не підписували; протоколами відібрання зразків підписів у ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ; протоколами тимчасового доступу до документів які містять банківську таємницю щодо банківських рахунків, відкритих у ТОВ «Ворк Інвест», ТОВ «ДЕЛЬТА ВОРК», ТОВ «СТАФФ ЕУ», ТОВ «АЙЧ ЕР ИНТ», відповідно до яких встановлений факт руху коштів по банківських рахунках зазначених суб`єктів господарської діяльності; протоколами тимчасового доступу до документів які містять охоронювану таємницю, а саме доступ до операторів мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар», оператора мобільного зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» та оператора мобільного зв`язку ТОВ «Лайфселл», стосовно терміналів мобільного зв`язку, якими користувалась підозрювана ОСОБА_5 ; аналізом отриманих даних в результаті тимчасового доступу до інформації, що перебувала у володінні операторів мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар», ПрАТ «ВФ УКРАЇНА», ТОВ «Лайфселл»; протоколами тимчасового доступу до документів які містять охоронювану таємницю, а саме документів, які знаходяться у володінні АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ» (АТ «ОЩАДБАНК»); АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК»; АТ КБ «ПРИВАТБАНК»; АТ «СБЕРБАНК»; АТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК «АТ «ПУМБ»; АТ «ОТП Банк», які стали підставою для відкриття банківських рахунків; протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій; висновками почеркознавчих експертиз; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

В обґрунтування свого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурором зазначено, що враховуючи характер вчинених підозрюваною ОСОБА_5 злочину, з метою забезпечення досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження, а також беручи до уваги обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме: наявність вагомих доказів, що підтверджують факт вчинення ОСОБА_5 злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 8 років, що згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, враховуючи наявність ризиків щодо можливості переховування від органу досудового слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також той факт, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, прокурор просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання та просила його задовольнити з підстав у ньому наведених і застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та застосування до ОСОБА_5 найбільш суворого запобіжного заходу, посилаючись на відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Також захисник зазначив, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, виїхала за кордон у зв`язку з початком повномасштабного вторгнення, що не свідчить про її намір ухилятися від органу досудового розслідування та суду, раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася, а відтак запобіжний захід не пов`язаний з триманням в умовах слідчого ізолятору зможе забезпечити належну поведінку підозрюваної.

Підозрювана ОСОБА_5 підтримала позицію свого захисника.

Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, захисника та підозрюваної, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні СУ ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №00000321 від 01.06.2022, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України.

29.04.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

22.12.2021 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та причетність підозрюваної до вчиненого, свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Так, враховуючи поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваної у вчиненні інкримінованого їй злочину, правильність кваліфікації її дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваної, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Водночас, при розгляді клопотання та вирішенні питання про доцільність застосування тримання під вартою, слідчий суддя повинен переконатися, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які виправдовують тримання особи під вартою.

Так, аналізуючи зазначені прокурором ризики, слідчий суддя враховує, що ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваної визнано, можливість переховування від органу досудового слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності; вчинення іншого кримінального правопорушення або продовження кримінального правопорушення у якому підозрюється, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином

Надаючи оцінку наявності вищевказаних ризиків, слідчий суддя відзначає, що інкриміноване ОСОБА_5 діяння відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжкого злочину, відповідальність за яке передбачено позбавлення волі строком від 3 до 8 років, у зв`язку з чим є всі підстави вважати, що тяжкість покарання у разі визнання судом її винною сама по собі може бути обставиною, яка може обумовити ризик переховування останньої від органів досудового розслідування, суду.

Водночас, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «W. проти Швейцарії» небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Також що стосується ризику втечі підозрюваного, то Європейський суд з прав людини вказує, що він не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитися з посиланням на ряд інших факторів, які можуть підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня «Панченко проти Росії». Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню «Бекчиєв проти Молдови».

Наявність у підозрюваної місця проживання хоча і мінімізує ризик переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та суду, однак повністю його не виключає.

Слідчим суддею також враховано вік підозрюваної, майновий стан, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого вона підозрюється, характер його вчинення, а також вчинення тяжкого злочину, який має високий ступінь суспільної небезпеки, наявність у кримінальному провадженні реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного, а також те, що інкриміноване ОСОБА_5 кримінальне правопорушення є тяжким злочином, що в своїй сукупності з іншими характеризуючими ознаками підтверджує ймовірність свідомої позапроцесуальної поведінки підозрюваного.

Таким чином, слідчий суддя вважає доведеними наявність заявленого ризику, передбаченого статтею 177 КПК України.

Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Водночас, твердження органу досудового розслідування щодо наявності ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, на даний час є необґрунтованим, оскільки досудове розслідування у даному кримінальному провадженні завершено та стороні захисту надано доступ до матеріалів досудового розслідування, а тому слідчий суддя вважає, що вказаний ризик не знайшов свого підтвердження в ході розгляду даного клопотання.

При цьому, твердження органу досудового розслідування щодо наявності ризику вчинення іншого кримінального правопорушення не ґрунтуються на матеріалах, долучених до клопотання, та характеризуючих ознаках особи, з огляду на те, що ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягалася.

Відтак, слідчий суддя приходить до висновку, що ризик вчинення іншого кримінального правопорушення не знайшов свого підтвердження.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

При цьому, слідчий суддя повинен з?ясувати наявність достатніх даних, які б свідчили, що менш суворі запобіжні заходи не можуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та відповідно, наявність обставин, які б обґрунтовували застосування виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Водночас, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 у справі «Харченко проти України»).

Вирішуючи питання про обрання підозрюваній запобіжного заходу, слідчий суддя враховує мету застосування запобіжного заходу, тяжкість кримінального правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_5 , а також обставини у відповідності до вимог ст. 178 КПК України, що характеризують особу підозрюваного ОСОБА_5 .

Так, в судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 , має постійне місце проживання. Виїжджала за кордон у зв`язку з початком повномасштабного вторгнення, а не з метою переховування від органу досудового розслідування та суду.

Зазначені факти на переконання слідчого судді у разі застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою можуть негативно вплинути на її фізичний та майновий стан.

Так, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 14.10.2020 у справі «Хайредінов проти України» зазначив, що тримання особи під вартою буде свавільним, якщо національні суди не розглянули можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. п. 1, 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так, враховуючи встановлені в судовому засіданні ризики та дані про особу підозрюваної, а саме, наявність у неї міцних соціальних зв`язків, постійного місця проживання, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби, який, з урахуванням усіх обставин справи, на думку слідчого судді, буде достатнім запобіжним заходом, здатним забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків та зможе запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Положеннями ч. ч 1, 2 ст. 181 КПК України передбачено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

У справі «Манчіні проти Італії» Європейський суд з прав людини зазначив, що за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюється до позбавлення волі для цілей ст. 5 §1(с) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можливо зробити висновок про те, що домашній арешт цілком може забезпечити виконання підозрюваною ОСОБА_5 покладених на неї обов`язків.

Враховуючи викладене, а також те, що органом досудового розслідування доведено причетність ОСОБА_5 до події інкримінованого правопорушення та часткову наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, однак не доведено, що більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та вважає за доцільне на даній стадії кримінального провадження застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на 60 діб, тобто до 24.11.2023 включно, з покладенням визначених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків, з метою уникнення можливості вчинення дій, визначених ст. 177 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_3 - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши їй залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби строком на 60 діб, тобто до 24.11.2023 включно.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за кожною вимогою;

- не відлучатися за межі м. Новий Розділ без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_5 .

Роз`яснити підозрюваній, що працівники Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в її житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

Підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з під варти в залі суду.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1