Справа № 303/662/24
Провадження №1-кп/303/29/24
Номер рядка статистичного звіту 93
Ухвала

про призначення до судового розгляду

18 січня 2024 року м.Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в складі: головуючої ОСОБА_1

секретар ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Мукачеві кримінальне провадженні стосовно

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , з неповною середньою освітою, не працюючого, громадянина України, раніше судимого, востаннє 06 квітня 2017 року Мукачівським міськрайонний судом за частиною 2 статті 121 КК України до 7 років позбавлення волі,

- обвинуваченого за частиною 4 статті 185 КК України,-

з участю сторін та учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_3

В С Т А Н О В И В:

16 січня 2024 року до Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №2001359 стосовно ОСОБА_3 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185КК України.

Статтею 314 КПК України встановлено порядок дій суду по проведенню підготовчого судового засідання. Так, після отримання обвинувального акту суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

Обвинувальний акт відповідає вимогам статті 291 КПК України та відповідно до правил територіальної підсудності підлягає розгляду у Мукачівському міськрайонному суді Закарпатської області. На даному етапі суду сторонами не надано угоду про примирення, а підстав для закриття провадження з підстав передбачених пунктами 4-8 частини 1 або частини 2 статті 284 КПК України судом не встановлено.

У ході підготовчого розгляду судом з`ясовано склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді. Враховуючи думку сторін, суд приходить до висновку про доцільність здійснювати судовий розгляд за участі: прокурора, потерплого, обвинуваченого, захисника.

У судовому засіданні прокурор звернувся з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Клопотання сторони обвинувачення мотивоване тим, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 4 статті 185 КК України

У вчиненні даного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець та мешканець АДРЕСА_1 , з неповною середньою освітою, не працюючий, громадянин України, раніше судимий, востаннє 06 квітня 2017 року Мукачівським міськрайонний судом за частиною 2 статті 121 КК України до 7 років позбавлення волі.

24 листопада 2023 року стосовно ОСОБА_3 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 21 січня 2024 року.

Враховуючи, що ОСОБА_3 вчинив тяжкий злочин у стані алкогольного сп`яніння тому обрати стосовно нього запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не надається можливим. Окрім того, при обранні вказаного заходу обвинувачений може впливати на потерпілого, свідків.

Запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, у вигляді особистої поруки передбачає собою перебування обвинуваченого під виховним впливом людей, близьких по роботі, місцю проживання або пов`язаних між ними родинними зв`язками. В ході досудового розслідування було встановлено, що осіб, які б поручилися за виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та які викликають довіру суду не встановлено, що унеможливлює обрання стосовно нього запобіжного заходу у вигляді особистої поруки.

Обрати стосовно ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не надається можливим, оскільки, враховуючи тяжкість вчиненого ним злочину, створюють реальні підстави вважати, що в разі обрання такого запобіжного заходу обвинувачений може уникнути кримінальної відповідальності, вливати на потерпілого та свідків. Поряд з цим, застосування такого запобіжного заходу не може запобігти ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

Обвинувачений ОСОБА_3 немає постійного джерела доходів, тому обрати стосовно нього запобіжний захід у вигляді застави є недоцільним.

Прокурор зазначив, обвинувачений ОСОБА_3 вчинив тяжкий злочини, за який відповідно до частини 4 статті 185 КК України передбаченого кримінальну відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років.

Покликається на те, що вказані обставини свідчать про наявність ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, а саме, ОСОБА_3 може переховуватися від суду, зокрема це підтверджується тим, що останній розуміючи невідворотність призначення покарання за вчинений ним злочин у вигляді позбавлення волі, може зникнути від суду, чим перешкоджати кримінальному провадженню та виконанню процесуальних рішень. Крім цього, обвинувачений не має постійного місця роботи, джерела доходів тобто сталими соціальним зв`язками не обтяжений.

ОСОБА_3 може вичинити інше правопорушення, так як наважився на вчинення тяжкого злочину в умовах воєнного стану, оскільки у 2017 року притягався до кримінальної відповідальності.

Таким чином, прокурор просив задоволити клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 .

Обвинувачений та його захисниця ОСОБА_5 в судовому засіданні просили обрати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши наданий суду обвинувальний акт, суд приходить до наступного.

Розгляд клопотання про обрання, зміну, чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжного заходу, обраного щодо обвинуваченого, є процесуальною дією, яку суд фактично здійснює до постановлення процесуального рішення за результатами розгляду. Моментом зміни, скасування, припинення запобіжного заходу на даній стадії провадження може вважатись час після винесення відповідного судового рішення у виді ухвали згідно частини 2 статті 369 КПК України.

Згідно з частиною 3 статті 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого..

Суд заслухавши сторони кримінального провадження, зазначає, що при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд ураховує вимоги статі 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод, статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження

права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_3 обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, яке відносяться до категорії тяжких злочинів, за яке передбачено кримінальну відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк до 08 років.

Згідно вимог статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вимогами статті 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні або продовженні дії запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, в тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що хоча суворість можливого вироку є елементом, який має бути прийнятим до уваги при оцінці ризику переховування від правосуддя або вчинення злочину повторно, необхідність продовження строку тримання під вартою не може оцінюватися з виключної абстрактної точки зору та лише з точки зору тяжкості злочину (рішення у справі «Мамедов проти Росії»).

Наявність підстав для тримання обвинуваченого під вартою має оцінюватися в кожній справі з урахуванням її конкретних обставин. У будь-якій справі тривале тримання під вартою може виявитися виправданим лише за наявності конкретних ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують інтереси забезпечення поваги до особистої свободи (рішення у справі «W. проти Швейцарії»).

При застосуванні запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 під час досудового розслідування слідчий суддя встановив, у тому числі наявність ризиків передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, на які покликається прокурор в обґрунтуванні клопотання про обрання запобіжного заходу, а саме ризиків можливості обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом.

Наданими суду доказами підтверджується що кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується ОСОБА_3 є тяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до восьми років, що дає підстави вважати що обвинувачений може переховуватися від суду, з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Слід зазначити, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, суд враховує суворість можливого призначеного покарання, тільки при оцінці ризику переховування від правосуддя або вчинення злочину повторно. Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може оцінюватися виключно з точки зору тяжкості злочину. Тримання під вартою може виявитися виправданим лише за наявності конкретних ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства.

Таким чином, суд приходить до переконання що на даний час ризики, які служили підставою для застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, своєї актуальності не втратили та виправдовують подальше застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слід зазначити, що при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою (або його продовженні) суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом, крім випадків визначених частиною 4 статті 183 КПК України.

Отже, з урахуванням всіх обставин, задовольняючи клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави.

Відповідно до частини 4 статті 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

З урахуванням позиції сторони обвинувачення, суд вважає за необхідним визначити обвинуваченому альтернативний запобіжний захід у виді застави у межах 20 (шістдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що був визначений ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 24 листопада 2023 року.

Відповідно до частини 4 статті 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

З урахуванням наведеного вище кримінальне провадження слід призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, з участю сторін кримінального провадження.

Керуючись статтями 177,182,183 194,314- 317 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження стосовно ОСОБА_3 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, призначити до судового розгляду в одноособовому складі суду у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, за адресою місто Мукачево, вулиця Андрія Літуна, 13а, на 09 годину 30 хвилин 24 січня 2024 року.

Клопотання прокурора щодо продовження дії запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 задоволити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , з неповною середньою освітою, не працюючого, громадянина України, раніше судимого, до 20 лютого 2024 року.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативний запобіжний захід у виді застави у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у визначеному розмірі протягом дії ухвали. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого з-під варти, повідомивши про це Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області.

У разі внесення застави відповідно до частини 5 статті 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- не відлучатись із міста проживання без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

При невиконанні обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Для судового розгляду даного кримінального провадження викликати прокурора Мукачівської окружної прокуратури, обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5 , потерпілого ОСОБА_6 .

Ухвала суду може бути оскаржена, в частині продовження строку дії запобіжного заходу, до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуюча ОСОБА_7