ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 639/6662/23 Головуючий 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження апел.суду №11-сс/818/38/24 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова матеріали за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 16 листопада 2023 року, якою відмовлено ОСОБА_6 у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення, -

в с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 16 листопада 2023 відмовлено ОСОБА_6 у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення. Не погодившись із судовим рішенням, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді від 16.11.2023 та задовольнити його скаргу від 10.11.2023. В апеляційній скарзі ОСОБА_6 зазначає, що слідчий суддя помилково та необ`єктивно відмовив у задоволенні скарги, не розглянув доказів бездіяльності співробітників поліції щодо його заяви. Не погоджується з довідкою дільничного ОСОБА_7 про результати розгляду матеріалів ЖЄО № 9824 від 10.10.2023 та просить призначити стосовно працівника поліції службове розслідування. Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів не встановила підстав для її задоволення з наступних підстав.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні, серед іншого, може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Відповідно до частини 1 статті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. Пунктом 4 частини 5 статті 214 КПК України передбачено, що до ЄРДР має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. На підставі Розділу ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. До ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише ті, що містять відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення. Зміст частини 1 статті 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України. Згідно частини 1 статті 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Аналіз положень КПК України дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. При цьому, такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність події кримінального правопорушення, а саме час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення. Перевіряючи обгрунтованість ухвали слідчого судді, суд апеляційної інстанції погоджується із висновками, які викладені в цій ухвалі. Судом апеляційної інстанції встановлено, що ОСОБА_6 10.10.2023 звернувся до ВП № 1 ХРУП № 3 в Харківській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення його колишньою співмешканкою ОСОБА_8 , яка на думку заявника, написала завідомо неправдиву заяву про вчинення ним кримінального правопорушення та введення в оману суду або іншого уповноваженого органу. З матеріалів перевірки заяви ОСОБА_8 вбачається, що остання звернулася до поліції, в якій просила вжити заходи до її колишнього співмешканця ОСОБА_6 , який 12.09.2023 почав себе агресивно поводити, висловлювався в її сторону нецензурними словами, погрожував фізичною розправою. В ході розгляду матеріалу за заявою ОСОБА_8 працівниками поліції було опитано ОСОБА_6 , в подальшому з ним було проведено профілактичну бесіду, щодо невчинення протиправних дій стосовно ОСОБА_8 . Відповідно до повідомлення начальника ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, направленого на адресу заявниці, заяву ОСОБА_8 було розглянуто відповідно до Закону України «Про звернення громадян», подальший розгляд матеріалу припинено. З наведеного вбачається, що звернення ОСОБА_8 не є заявою про вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку із чим не вбачається ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого статтею 383 КК України, диспозиція якого передбачає відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення суду, прокурору, слідчому, дізнавачу або органу досудового розслідування саме про вчинення кримінального правопорушення, а не будь-якого іншого діяння.

Щодо ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого статтею 384 КК України, то слідчий суддя небезпідставно вказав, що обов`язковими ознаками об`єктивної сторони злочину є обстановка і час його вчинення. Вказані дії можуть вчинятися лише під час проведення дізнання, досудового слідства або проведення розслідування тимчасовою слідчою чи тимчасовою спеціальною комісією ВР або в суді. Враховуючи, що заява ОСОБА_8 була розглянута відповідно до Закону України «Про звернення громадян», досудове розслідування на підставі її заяви не було розпочато, вона не є свідком чи потерпілою саме у кримінальному провадженні, відсутні правові підстави для внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 , про що обгрунтовано зазначено слідчим суддею. Крім того, суд апеляційної інстанції погоджується із висновком слідчого судді щодо неможливості зобов`язати начальника відділу поліції провести службове розслідування стосовно дільничного ОСОБА_7 , оскільки вирішення цього питання не належить до повноважень слідчого судді під час розгляду скарги в порядку статті 303 КПК України. Вказане питання не підлягає також вирішенню і апеляційним судом, оскільки перебуває поза межами повноважень суду апеляційної інстанції під час перегляду ухвали слідчого судді. Суд апеляційної інстанції вважає, що висновки слідчого судді мотивовані, підстав для скасування судового рішення за доводами апеляційної скарги не встановлено.

Керуючись статтями 303, 304, 307, 376, 404, 405, 407, 418, 422 КПК України,

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу Жовтневого районного суду м. Харкова від 16 листопада 2023 року - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до статті 424 КПК України.

Головуючий:

Судді: