29.12.23 Справа №469/1893/23
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 грудня 2023 року смт. Березанка
встановила :
Начальник Березанського відділу Миколаївської окружної прокуратури ОСОБА_3 просить накласти арешт на майно, яке є речовими доказами у кримінальному провадженні, автомобіль "DAEWOO LANOS", державний номерний знак НОМЕР_1 , 2008 року випуску, червоного кольору, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , ключ від автомобіля, який згідно зі свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , належить на праві власності ОСОБА_4 та користувачу (особа, у володінні якої перебував транспортний засіб на момент його вилучення та яка повідомила про наявність у неї права власності на вказане майно) ОСОБА_5 , із забороною ОСОБА_5 розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Відповідно до клопотання, слідчим відділенням ВП № 8 МРУП ГУНП здійснюється досудове розслідування зазначеного кримінального провадження за повідомленням ОСОБА_4 про незаконне заволодіння у червня 2023 року належним їй автомобілем марки "DAEWOO LANOS", державний номерний знак НОМЕР_1 .
Прокурор посилається на наявність можливості продажу або знищення автомобіля, що може перешкодити кримінальному провадженню, тоді як збереження речового доказу є необхідним для проведення транспортно-товарознавчої та технічної експертизи документів.
Відповідно до змісту ст.170 КПК України, підставою для арешту майна є існування сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів мають існувати достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Зазначеним вимогам клопотання прокурора не відповідає, так як у клопотанні не викладено обґрунтування необхідності арешту майна, відмінного від транспортного засобу (п.1 ч.2 ст. 171 КПК України), а також підстави вважати, що існує обгрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, зазначеного у клопотанні, та обставини, що свідчать про наявність ризиків продажу або знищення майна та значення цього майна у кримінальному провадженні. Органом досудового розслідування не встановлено момент та правові підстави втрати володільцем майна права користування цим майном.
Згідно з вимогами ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
У зв"язку з викладеним клопотання та додані до нього матеріали необхідно повернути прокурору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя-
постановила:
Клопотання повернути прокурору для усунення недоліків.
Встановити прокурору строк тривалістю 72 години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді
Слідчий суддя: