Справа № 405/3985/23
провадження № 1-кс/405/1907/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.06.2023 м. Кропивницький

Cлідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , прокурора відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницькому скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 01.06.2023, -

ВСТАНОВИВ:

06.06.2023 до Ленінського районного суду м. Кіровограда надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 01.06.2023.

В обґрунтування скарги заявник зазначила, що 01.06.2023 вона звернулась до керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_5 із заявою в порядку ст. 214 КПК України про внесення до ЄРДР кримінального правопорушення слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_6 , передбаченого ст. 367 КК України службова недбалість, в якій повідомила, що слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_6 умисно, з метою забезпечення закриття кримінального правопорушення № 0000057 слідчими КРУП та прокурорами Кропивницької окружної прокуратури різними способами, методами не розглядав її скарги за 8 клопотаннями від 05.07.2022 та двом скаргам за клопотаннями від 02.12.2022 про зобов`язання провести процесуальні слідчі дії у кримінальному провадженні № 0000057 від 04.08.2016 та у кримінальному провадженні № 0000055, клопотання від 02.12.2022. Такі протиправні дії та бездіяльність слідчого судді ОСОБА_6 принесли їй велику шкоду. Посадові особи Кіровоградської обласної прокуратури відмовили у внесенні до ЄРДР кримінальне правопорушення слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_6 , відповідь не надали. Просила визнати бездіяльність та зобов`язати відповідальних посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури внести до ЄРДР кримінальне правопорушення слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_6 , передбаченого ст. 367 КК України службова недбалість, згідно із заявою від 01.06.2023.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_3 свою скаргу підтримала, просила її задовольнити, та додатково пояснила, що в липні 2022 нею були подані скарги, але тривалий час вони не розглядались, в судових засіданнях слідчий суддя ОСОБА_6 її принижує та вона написала заяви, щоб розгляд скарг відбувався без неї; по скаргам призначались судові засідання з інтервалом 10 15 хвилин; на початку червня 2023 слідчий суддя ОСОБА_6 сказав, що потрібно закривати провадження за скаргами; на кожне судове засідання були довідки лікаря про стан здоров`я. Зазначила, що потрібно провести досудове розслідування, щоб з`ясувати, чому слідчий суддя ОСОБА_6 протягом року не розглянув скарги, допустив тривалий їх розгляд без матеріалів кримінального провадження.

Прокурор відділу Кіровоградської обласної прокуратури в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, зазначив, що 01.06.2023 надійшла заява ОСОБА_3 з приводу можливих неправомірних дій слідчих, прокурорів та слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_6 під час проведення досудового розслідування та прийняття процесуальних рішень у кримінальних провадженнях за №№ 0000057 та 0000055. 02.06.2023 заявнику була надана відповідь, в якій повідомлено, що у поданому 01.06.2023 зверненні не відображено об`єктивних та достатніх даних (обставин), що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення в діях службових осіб правоохоронних органів та суду, а висловлюється незгода з діями і рішеннями слідчих, прокурорів та слідчого судді під час досудового розслідування у кримінальних провадженнях за №№ 0000057 та 0000055, що відповідно до положень глави 26 КПК України передбачає судовий порядок оскарження. Роз`яснено право оскарження, у разі незгоди із діями суддів, до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України відповідно до Закону України «Про судоустрій і статус суддів". Просив відмовити у задоволенні скарги.

Заслухавши пояснення заявника, прокурора, дослідивши матеріали, долучені до скарги, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У судовому засіданні встановлено, що 01.06.2023 ОСОБА_3 звернулась до Кіровоградської обласної прокуратури із заявою від 01.06.2023 в порядку ст. 214 КПК України про внесення до ЄРДР кримінального правопорушення слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_6 , передбаченого ст. 367 КК України службова недбалість, в якій повідомила, що слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_6 умисно, з метою забезпечення закриття кримінального правопорушення № 0000057 слідчими КРУП та прокурорами Кропивницької окружної прокуратури різними способами, методами не розглядав її скарги за 8 клопотаннями від 05.07.2022 та двом скаргам за клопотаннями від 02.12.2022 про зобов`язання провести процесуальні слідчі дії у кримінальному провадженні № 0000057 від 04.08.2016 та у кримінальному провадженні № 0000055, клопотання від 02.12.2022. Такі протиправні дії та бездіяльність слідчого судді ОСОБА_6 принесли їй велику шкоду.

Листом від 02.06.2023 виконувача обов`язків начальника відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 заявника ОСОБА_3 повідомлено, що в її заяві від 01.06.2023 не відображено об`єктивних та достатніх даних (обставин), що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення в діях службових осіб правоохоронних органів та суду, а висловлюється незгода з діями і рішеннями слідчих, прокурорів та слідчого судді під час досудового розслідування у кримінальних провадженнях за №№ 0000057 та 0000055, що відповідно до положень глави 26 КПК України передбачає судовий порядок оскарження. Роз`яснено право оскарження, у разі незгоди із діями суддів, до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України відповідно до Закону України «Про судоустрій і статус суддів".

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Відповідно до п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

За ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Таким чином, положення ст. 214 КПК України, перебувають у тісному взаємозв`язку з ч. 1 ст.2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.

Так, відповідно до вимог ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані (а не суто гіпотетичні, надумані чи уявні), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому, навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце та наявний склад кримінального правопорушення, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

У постанові ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 зазначено, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним, з точки зору використання державних ресурсів.

Проаналізувавши заяву про вчинення злочину ОСОБА_3 від 01.06.2023, з`ясувавши обставини та надавши оцінку доказам, слідчий суддя приходить до висновку, що за своїм змістом та суттю заява ОСОБА_3 не є повідомленням про злочин, оскільки не містить викладу обставин, які б могли свідчити про вчинення дій, які мають ознаки кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 ст. 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, згідно з якими вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Суддю не може бути притягнуто до відповідальності за ухвалене ним судове рішення, за винятком вчинення злочину або дисциплінарного проступку.

Згідно із ч. ч. 1-3 статті 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання; суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права; втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

У відповідності до статтей 1 та 10 Загальної (Універсальної) хартії судді, ухваленої 17 листопада 1999 р. Центральною Радою Міжнародної Асоціації Суддів в Тайпеї (Тайвань), незалежність судді є обов`язковою для безстороннього правосуддя згідно із законом. Це невід`ємна його складова. Всі установи і органи влади, національні чи міжнародні, повинні поважати, захищати і відстоювати таку незалежність (ст.1)

Притягнення судді до цивільної відповідальності в країнах, де існує така можливість, а також до кримінальної відповідальності, в тому числі й арешт судді, повинні допускатися тільки за умови відсутності впливу на його незалежність (ст.10).

Крім того, слідчий суддя зазначає про те, що на дії судді, якщо заявник вважає допущеним істотне порушення норм процесуального права або недотримання норм матеріального права під час здійснення правосуддя, що призвело до неправильних висновків суду, унеможливило реалізацію учасниками судового процесу наданих їм процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, - вона не позбавлена права скаржитись та вимагати притягнення судді до дисциплінарної відповідальності у порядку, визначеному законом.

За наведених обставин, слідчий суддя прийшов до висновку, що підстави для зобов`язання уповноважених осіб Кіровоградської обласної прокуратури виконати вимоги ст. 214 КПК України та внести до ЄРДР відомості про можливе вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 01.06.2023, відсутні, та відмовляє в задоволенні скарги.

Керуючись ст. ст. 303, 305 - 307, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 01.06.2023 відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення

Слідчий суддя ОСОБА_8