Справа № 638/5351/23
Провадження № 1-кс/638/1047/23
УХВАЛА

Іменем України

08 червня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Дзержинського районного суду м.Харкова скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківського районного управління поліції №3 ГУ НП в Харківській області, -

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Дзержинського районного суду м.Харкова зі скаргою, в якій просить зобов`язати ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області як орган досудового розслідування внести відомості за заявою ОСОБА_3 про вчинення злочину від 01.06.2023 року до ЄРДР.

В обґрунтування скарги посилається на те, що 01.06.2023 року ОСОБА_3 подав до ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області заяву про вчинення кримінального правопорушення в порядку ст. 214 КПК України, відомості про яке не було внесено в порушення вимог ст.214 КПК України та не повідомлено про початок досудового розслідування, витяг з ЄРДР не надано.

Заявник в судове засідання не з`явився, просив скаргу розглянути без його участі.

Частина 3 ст. 306 КПК України передбачає, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу. Водночас, участь особи у розгляді скарги є її правом, а не обов`язком, і вона вільна у використанні цього права відповідно до засади диспозитивності (ч. 1 ст. 26 КПК України). Кримінальний процесуальний закон не пов`язує можливість захисту прав особи з її безпосередньою участю у судовому засіданні, а тому неприбуття скаржника у судове засідання не є перешкодою для розгляду його скарги по суті.

Уповноважена особа ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлений судом своєчасно та належним чином, причини неявки не повідомив. Його неявка, у відповідності до ч.3 ст.306 КПК України, не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши зміст скарги ОСОБА_3 , додані до неї матеріали та заяву про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування є складовою судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях.

Пунктом 1 ч.1 ст.303 КПК України передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізначава, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України покладають на слідчого, дізнавача, прокурора обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Порядок внесення таких відомостей врегульований ч. 5 ст. 214 КПК України та розділом ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року. Зокрема, цими нормативно-правовими актами передбачено, що до ЄРДР підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року у справі №556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Викладене свідчить про наявність у слідчого та прокурора обов`язку після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, перевірити достатність інформації, що може свідчити про вчинення кримінального правопорушення, і лише за наслідками такої перевірки ним може бути ухвалене рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Оцінюючи, чи відбулося виконання цього обов`язку відповідно до вимог кримінального процесуального закону, слідчий суддя має з`ясувати, чи містить зміст повідомлення про кримінальне правопорушення обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

01.06.2023 року ОСОБА_3 звернувся до ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 376-1 КК України. Втім відомості за вказаною заявою до ЄРДР не були внесені, заявника не повідомлено про початок досудового розслідування та не надано витяг з ЄРДР.

У своїй заяві ОСОБА_3 стверджував, що 05.05.2023 року ним як учасником справи №638/20714/16-ц було подано заяву про винесення додаткового рішення. Відповідно до п.2.3.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, що надійшли зокрема під час тимчасової непрацездатності судді. З відповіді Дзержинського районного суду м. Харкова №03-07/ЕП-1310/23 від 15.05.2023 року на адвокатський запит вбачається, що суддя ОСОБА_4 у період з 02.05.2023 року по 05.05.2023 року був тимчасово відсутній на роботі у зв`язку із хворобою. На думку ОСОБА_3 відповідальна посадова особа апарату Дзержинського районного суду м. Харкова свідомо та навмисно внесла неправдиві відомості до автоматизованої системи.

З наданої керівником апарату Дзержинського районного суду м. Харкова інформації за Вх. №22400 від 08.06.2023 року, вбачається, що визначення судді для розгляду заяви ОСОБА_3 про ухвалення додаткового рішення по справі №638/20714/16-ц здійснювалось у відповідності до ч. 3 ст. 270 ЦПК України, згідно якої передбачено, що додаткове судове рішення ухвалює суд, який ухвалив рішення, в тому самому складі протягом 10 днів із дня надходження відповідної заяви. Також відповідно до п. 3.1 Засад використання автоматизованої системи документообігу Дзержинського районного суду м. Харкова, заяви, скарги, подання, клопотання: - про перегляд заочних рішень, про перегляд рішень за нововиявленими обставинами по цивільним справам; - про вирішення всіх питань, пов`язаних з використанням судових рішень по цивільним, адміністративним справам, матеріалам про адміністративні правопорушення; - про вирішення питань, пов`язаних з виконанням судових рішень по кримінальним справам; передаються на розгляд судді, якому перш початково була розподілена справа, у зв`язку з розглядом якої подано відповідну заяву, скаргу, клопотання чи подання і під головуванням якого було закінчено розгляд цієї справи. У разі виключення у встановленому порядку відповідного судді з автоматичного розподілу на термін понад 15 робочих днів на момент автоматичного розподілу заяви, скарги, клопотання чи подання розподіляються у загальному порядку в автоматичному режимі (за виключенням клопотань про роз`яснення рішення).

Отже, саме на момент розподілу справи (05.05.2023 року) суддя ОСОБА_4 не був виключений з автоматичного розподілу понад 15 робочих днів.

Слідчий суддя зауважує, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти докладною інформацію про його обставини, втім таке повідомлення має містити відомості про існування обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення.

Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, втім наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

ОСОБА_3 у своїй заяві про вчинення кримінальних правопорушень зазначає, зокрема, про ймовірне вчинення посадовою особою Дзержинського районного суду м. Харкова кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 376-1 КК України.

Разом з тим, заява ОСОБА_3 містить лише суб`єктивний виклад обставин та не містить конкретних відомостей, за якими можна визначити наявність елементів об`єктивної сторони вказаного кримінального правопорушення. Висновок скаржника про вчинення кримінального правопорушення не ґрунтується на фактах та має характер припущень.

Крім того, з отриманої керівником апарату Дзержинського районного суду м. Харкова інформації вбачається, що розподіл здійснено у відповідності до норм чинного законодавства та Засад використання автоматизованої системи документообігу Дзержинського районного суду м. Харкова.

Слідчий суддя наголошує, що лише наявність у повідомленні конкретних та об`єктивних відомостей, які свідчать про вірогідність вчинення кримінального правопорушення, створює у слідчого обов`язок внести їх до ЄРДР. Саме по собі твердження заявника про існування кримінального правопорушення, за відсутності таких відомостей, не є достатньою підставою для ініціювання досудового розслідування.

Враховуючи, що скерована до ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області заява від 01.06.2023 року фактично не містила конкретних та об`єктивних відомостей про кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 376-1 КК України, в уповноважених осіб ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області відсутній обов`язок вносити відомості до ЄРДР, а тому їх дії не суперечили вимогам ст. 214 КПК України.

Викладене свідчить про відсутність підстав для задоволення скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківського районного управління поліції №3 ГУ НП в Харківській області - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: