Провадження № 1-кс/202/6717/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська, дистанційно в режимі відео конференції, клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу в рамках кримінального провадження, внесеного 10.06.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000182, у відношенні:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, українця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання.

Клопотання мотивоване тим, що ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 21.07.2023 року до підозрюваного ОСОБА_6 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення застави. Захисник вважає, що підозра ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.2 ст. 307 КК України пред`явлена не за особливо тяжкі злочини, що відповідно до п.5 ч.4 ст. 183 КПК України передбачає визначити розмір застави. Під час оскарження ухвали слідчого судді Дніпровським апеляційним судом було призначено розгляд апеляційної скарги на 27.09.2023 року, вже поза межами дії ухвали слідчого судді. Тому, сторона захисту був вимушений звернутися до слідчого судді про зміну запобіжного заходу раніше тридцяти днів з дня винесення попередньої ухвали. Просить змінити підозрюваному запобіжний захід на домашній арешт, або встановити мінімальний розмір застави.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 підтримав клопотання, підтвердив доводи викладені у ньому та зазначив, що ризики є недоведеними та пред`явлена підозра необґрунтована, а ризики нічим не підтверджені. Просив задовольнити клопотання та змінити підозрюваному запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який домашній арешт, або встановити розмір застави.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав позицію захисника та просив задовольнити клопотання.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання в частині застосування до підозрюваного альтернативного виду запобіжного заходу у вигляді застави.Домашній арешт вважав недостатнім.

Заслухавши пояснення учасників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.

Відповідності до ст. 201 КПК України, клопотання про зміну запобіжного заходу має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції, якого здійснюється досудове розслідування підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник.

Таким чином, виходячи зі змісту ст. 201 КПК України, підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду, або зміна обставин підозри, зменшення встановлених в провадженні ризиків, що пов`язано з плином досудового розслідування.

Як встановленого із поданого клопотання та пояснень сторони захисту у судовому засіданні, захисник просить змінити запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_7 з тримання під вартою на домашній арешт, або застосувати альтернативний вид запобіжного заходу у вигляді застави, з огляду на відсутності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, необґрунтованості підозри,.

При цьому, слідчий суддя враховує, що вирішення питання зміни запобіжного заходу на більш м`який, який необхідно застосовувати до підозрюваного, не може оцінюватися виключно на підставі тверджень сторони захисту про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, необґрунтованість підозри.

Проте, на думку слідчого судді, доводи захисника про відсутність ризиків, передбачених п.п. 1,2,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є необгрунтовані, оскільки вказані ризики встановлені ухвалою слідчого судді від 21.07.2023 року, які на даний час не зменшилися.

Дані, які характеризують особу підозрюваного, його сімейний, матеріальний стан, наявність постійного місця проживання, спосіб життя, стан здоров`я були враховані слідчим суддею під час розгляду клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу підозрюваному у вигляді тримання.

Щодо доводів сторони захисту про необґрунтованість підозри, суд зазначає, що на даній стадії кримінального провадження судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання або продовження відповідного запобіжного заходу, а тому суд не може давати оцінку допустимості та належності доказів, зібраних органом досудового розслідування, оскільки справа не розглядається судом по суті пред`явленого обвинувачення.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 р. у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 р., «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 р.).

Слідчий суддя вважає неможливим застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.2 ст.307 КК України, які, відповідно до ст..12 КК України, є тяжкими злочинами, та передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років з конфіскацією майна.

Слідчий суддя наголошує, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, пов`язаних зі збутом наркотичних засобів, зброї, бойових припасів без передбаченого законом дозволу. При цьому, виходячи зі змісту повідомлення про підозру вказана кількість збутих наркотичних засобів та збутих бойових припасів є значною. Переміщення бойових припасів з зони бойових дій на іншу територію України в умовах військового стану, та очевидний дефіцит озброєння та бойових припасів, суттєво впливає на ступінь громадської безпеки громадянського суспільства.

Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладенням на нього обов`язків не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного під час досудового розслідування.

Між тим, слідчий суддя вважає за можливе визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід до тримання під вартою - у вигляді відповідного розміру застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя визначаючи підозрюваному ОСОБА_6 розмір застави вважає, що така має бути співмірною із матеріальним становищем особи та тяжкістю інкримінованих йому діянь, а також наслідками, які вони могли спричинити.

Враховуючи тяжкість інкримінованих підозрюваному злочинів у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, а також у сфері незаконного обігу зброї та боєприпасів, тим більше в умовах воєнного стану, що значно підвищує ступінь суспільної небезпеки, його майновий та сімейний стан, та ризики, передбачені ст.177 КПК України, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, слідчий суддя вважає,що за доцільно визначити підозрюваному заставу в розмірі 150 (сто п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 402 600 (чотириста дві тисячі шістсот) грн. 00 коп. На думку слідчого судді, застава у меншому розмірі не здатна забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків.

Окрім того, у разі внесення застави, на підозрюваного слід покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Таким, чином клопотання захисника підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. 7, 110, 201, 331, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_5 задовольнити частково.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 17 вересня 2023 року включно.

Встановити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 150 (сто п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 402 600 (чотириста дві тисячі шістсот) грн. 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, отримувач коштів: ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, банк отримувача: Держказначейська служба України м. Київ, рахунок отримувача: UA0017442, призначення платежу: застава, № ухвали суду, П.І.Б. платника застави, , Код банку отримувача (МФО) 820172.

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_6 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця перебування;

- утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, яким здійснюється досудове розслідування, прокурора або суду.

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на підозрюваного строком на 2 місяці, який починається з моменту звільнення з-під варти після внесення застави.

У разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

В решті клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді діє по 17.09.2023 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1