Справа № 307/630/22
Провадження №1-кп/307/51/22
У Х В А Л А

03 липня 2023 року м. Тячів

Тячівський районний суд Закарпатської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , з сторони обвинувачення: прокурора ОСОБА_3 , з сторони захисту обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Тячів матеріали кримінального провадження № 0000032 про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою освітою, одруженого, фізичної особи-підприємця, судимості не має,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.240 КК України,

В С Т А Н О В И В:

згідно обвинувального акту ОСОБА_4 , 14 грудня 2016 року, у відповідності до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", будучи зареєстрований фізичною особою-підприємцем та маючи у відповідності до національного класифікатора України, види економічної діяльності, серед яких 49.41 Вантажний автомобільний транспорт (основний); 23.61 Виготовлення виробів із бетону для будівництва; 23.69 Виробництво інших виробів із бетону, гіпсу та цементу; 42.91 Будівництво водних споруд; 43.22 Монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування; 43.29 Інші будівельно-монтажні роботи; 43.31 Штукатурні роботи; 43.32 Установлення столярних виробів; 43.33 Покриття підлоги й облицювання стін; 43.34 Малярні роботи та скління; 43.39 Інші роботи із завершення будівництва; 43.91 Покрівельні роботи; 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи; 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; 47.52 Роздрібна торгівля залізними виробами, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами в спеціалізованих магазинах; 47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами; 52.21 Допоміжне обслуговування наземного транспорту; 52.24 Транспортне оброблення вантажів; 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель; 77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів; 77.39 Надання в оренду інших машин, устаткування та товарів, н.в.і.у, отримав у серпні 2017 року погоджений робочий проект "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" (далі Проект), розроблений ВКП "ЗакарпаттяВодПроект", Басейнового управління водних ресурсів річки Тиса, метою якого, згідно п.1 є розчистка русла від твердих наносів з метою створення стійкого в плані русла річки задля збільшення пропускної спроможності р. Теребля в період підняття рівнів води по двох ділянках загальною довжиною 1038 м. з метою стабілізації берегової лінії та зменшення дії розмиваючої сили водного потоку.

Зокрема, ОСОБА_4 в період з кінця 2017 по грудень 2020 року, діючи умисно, скориставшись несумлінним ставленням до своїх службових обов`язків окремих посадових осіб Тячівського МУВГ, досудове розслідування щодо яких здійснюються в іншому кримінальному проваджені, з якого виділено матеріали, здійснив незаконне видобування піщано-гравійної суміші, що відноситься до корисних копалин загальнодержавного значення загальним об`ємом 12080 метрів кубічних, за наступних обставин.

ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та їх наслідки, достовірно знаючи, що в нього відсутні дозвільні документи для користування надрами загальнодержавного значення, а саме спеціальний дозвіл на користування надрами, на підставі укладеного з Тячівським міжрайонним управлінням водного господарства договору про надання послуг, всупереч ч.2 ст.86 Водного кодексу України, якою передбачено, що місця і порядок проведення зазначених робіт визначаються відповідно до проектів, що погоджуються з обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства (крім робіт на землях, зайнятих морями, а також робіт, пов`язаних з будівництвом, облаштуванням та утриманням інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, огорож, прикордонних знаків, прикордонних просік, комунікацій), та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, розпочав та здійснював за допомогою невстановленої досудовим розслідуванням техніки та спосіб роботи по видобуванню сировини піщано-гравійної на березі річки Теребля, що в межах с. Дулово Тячівського району Закарпатської області, шляхом її вилучення відкритим способом, тобто здійснював незаконне видобування корисної копалини загальнодержавного значення, з подальшим вивезенням вказаних кориснихкопалин.

Всього, за період з кінця 2017 року по грудень 2020 року, ОСОБА_4 , скориставшись несумлінним ставленням до своїх службових обов`язків окремих посадових осіб Тячівського МУВГ, досудове розслідування щодо яких здійснюється в іншому кримінальному проваджені, з якого виділено матеріали щодо ОСОБА_4 , під час надання послуг з розчистки річки Теребля, в межах с. Дулово Тячівського району Закарпатської області, незаконно здійснив видобуток корисних копалин загальнодержавного значення - річкових наносів (піщано-гравійної суміші), об`ємом 12080 метрів кубічних, які реалізував невстановленим особам.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого заявив клопотання про призначення по даному кримінальному провадженні повторної інженерно-екологічної експертизи.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_4 висунуто обвинувачення у тому, що він, у період з кінця 2017 року по грудень 2020 року, під час надання послуг з розчистки русла річки Теребля, в межах села Дулово Тячівського району Закарпатської області, незаконно здійснив видобуток корисних копалин загальнодержавного значення - річкових наносів (піщано-гравійної суміші) об`ємом 12080 метрів кубічних, які реалізував невстановленим особам.

Винність ОСОБА_4 сторона обвинувачення обґрунтовує, серед іншого висновками проведених у кримінальному провадженні судових експертиз, а саме:

висновком експерта за результатами проведення криміналістичної ґрунтознавчої експертизи №2296 від 28 травня 2021 року, згідно з яким чотири зразки сипкої суміші, вилучені 05 травня 2021 року в ході огляду берегової смуги річки Теребля, в межах с. Дулово, де здійснюються роботи по розчистці русла річки, згідно робочого проекту "Розчистка русла р. Теребля, в межах с. Дулово Тячівського району", ФОП ОСОБА_4 , є сипкими гірськими породами з вмістом гравійної складової 75%, 77%, 74%, 89%, що відноситься до піщано-гравійних сумішей;

висновком експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи №3636 від 16 серпня 2021 року, згідно з яким дослідженням поданих документів та матеріалів справи в межах спеціальних знань експерта з інженерно-екологічного виду досліджень, встановлено, що сипкі суміші, що були вилучені 05 травня 2021 року в ході огляду берегової смуги річки Теребля, де здійснюються роботи по розчистці русла річки, згідно робочого проекту "Розчистка русла р. Теребля, в межах с. Дулово Тячівського району" ФОП ОСОБА_4 , і згідно висновку експерта №2296 від 28 травня 2021 року є піщано-гравійними сумішами, та належать до корисних копалин загальнодержавного значення;

висновком експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи №3993від 08 вересня 2021 року, згідно з яким роботи, які проводилися ФОП ОСОБА_4 згідно робочого проекту "Розчистка русла р. Теребля, в межах с. Дулово Тячівського району Закарпатської області" не відповідають вимогам чинного законодавства, оскільки суперечать правовим та організаційним процедурам виконання запроектованого комплексу робіт розчистки русла гірської річки від твердих наносів задля збільшенняїї пропускної спроможності, стабілізації берегової лінії та зменшення розвиваючої сили водотоку, підміняючи його масовим самовільним (бездозвільним) надрокористуванням: вилученням з природного середовища річкової долини гірської річки Теребля в межах с. Дулово Тячівського району Закарпатської області піщано-гравійної суміші, яка є корисною копалиною загальнодержавного значення. Виконання запроектованого комплексу робіт проводиться з порушенням процедурних вимог чинного природоохоронного законодавства та проектних рішень;

висновком експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи №4777 від 27 жовтня 2021 року, згідно з яким дослідженням поданих документів та матеріалів справи в межах спеціальних знань експерта з інженерно-екологічного виду досліджень підтверджується розрахунково та документально розмір матеріальної шкоди, визначений Державною екологічною інспекцією у Закарпатській області внаслідок самовільного користування надрами (вилученням з природного середовища річкової долини річки Теребля в межах с. Дулово Тячівського району Закарпатської області піщано-гравійної суміші) ФОП ОСОБА_4 на суму 12176640 грн.

Відповідно до ч.1,3,4 ст. 101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність. Запитання, які ставляться експертові, та його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Частиною 1 статті 69 КПК України передбачено, що експертом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України "Про судову експертизу" на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження об`єктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, та дати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань.

Як вбачається зі змісту висновку експерта за результатами проведення криміналістичної ґрунтознавчої експертизи №2296 від 28 травня 2021 року, проведення експертизи доручено старшому судовому експерту лабораторії дослідження матеріалів, речовин та виробів Львівського НДІСЕ ОСОБА_6 , яка має повну вищу освіту за спеціальністю "Хімік", кваліфікацію судового експерта І-го кваліфікаційного класу, з правом проведення судових експертиз за спеціальністю 8.8. "Дослідження ґрунтів".

Відповідно до абз. 34 пункту 24.2. глави 24 розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53, основними завданнями ґрунтознавчої експертизи є: виявлення на предметах-носіях мікронашарувань (часток) ґрунтового походження, визначення їх природи, а також установлення спільної родової (групової) належності з наданими зразками; установлення походження ґрунту на предметах-носіях з певної ділянки місцевості (іншого місця події); установлення механізму утворення ґрунтових нашарувань.

Орієнтовний перелік вирішуваних питань: Чи є нашарування ґрунту (об`єктів ґрунтово-мінерального походження) на предметі-носії (зазначається, на якому саме)? Чи мають порівнювані об`єкти (нашарування на предметі-носії та ґрунт з місця події) спільну родову (групову) належність? Чи походять дані нашарування (зазначається, які саме) з певної ділянки місцевості? Який механізм утворення нашарувань ґрунту? Яка характеристика місцевості, з якої походять нашарування ґрунту на об`єктах-носіях?

При підготовці і призначенні ґрунтознавчої експертизи слід дотримуватись таких правил: при дослідженнях ґрунтових об`єктів з метою встановлення їх походження з певної ділянки місцевості для порівняння направляються зразки ґрунту з місця, де за припущенням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), знаходився предмет-носій (місце виявлення трупа, слідів взуття тощо), та інших місць у межах ділянки, яка ідентифікується.

Крім того, слід надавати контрольні зразки із суміжних ділянок, аналогічних і таких, які відрізняються від тієї, яка ідентифікується, наприклад із сусіднього поля, яке засіяно іншою культурою, з ділянки, яка має інший характер рослинності, інший профіль тощо; відбір зразків проводиться з урахуванням особливостей ділянки, яка ідентифікується; якщо ділянка має відносно однорідну поверхню, то відбираються чотири-п`ять індивідуальних зразків з поверхневого шару місця контакту предмета-носія з ґрунтом і не менше двох контрольних зразків із суміжних ділянок (змішаних з 4 - 5 пробами, відібраними в радіусі 2 - 5 м); зразки відбираються з поверхневого шару ґрунту на глибині не більше 5 см масою 100 - 150 г і упаковуються в паперові пакети; якщо ділянка являє собою западину (яр, канаву, яму тощо), зразки відбираються з дна і різних генетичних горизонтів стін, відкосів, а контрольні - з поверхні ґрунту біля западин та із суміжних ділянок місцевості; усі зразки висушують на повітрі і поміщують у пакети; з питань відбору зразків, якщо є така необхідність, слід проконсультуватися з експертом (спеціалістом) або запросити його для участі в цій дії; до документа про призначення експертизи (залучення експерта) слід додати протокол огляду місця події з планом-схемою.

Якщо огляд предметів-носіїв ґрунту оформлено окремим протоколом, він також додається. Важливо, щоб у наданих експерту матеріалах були позначені місця відбору зразків ґрунту. Крім того, слід надати довідки про метеоумови та характер використання об`єктів з нашаруваннями ґрунту в період від часу події до часу відбору зразків та призначення експертизи (залучення експерта). Якщо в цей період на місці події проводились роботи, які могли змінити характеристики ґрунту (перекопування, будівельні, вантажні та інші роботи, унаслідок яких на ґрунті могли залишитись сторонні домішки), про це також слід повідомити експерта; кожний предмет, на якому виявлені нашарування ґрунту, упаковується окремо. До упаковок зразків має прикріплюватись бирка із зазначенням його номера і місця його вилучення. Останні дані слід узгоджувати з планом-схемою місця події.

Таким чином, до предмету ґрунтознавчої експертизине може входити питання віднесення зразків сипкої суміші, вилучених 05 травня 2021 року в ході огляду берегової смуги річки Теребля в межах с. Дулово, до піщано-гравійних сумішей.

Крім цього, ні висновок експерта за результатами проведення криміналістичної ґрунтознавчої експертизи №2296 від 28 травня 2021 року, ні висновок експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи №3636 від 16 серпня 2021 року, не містять даних про те, до якої саме з корисних копалин загальнодержавного значення, передбачених постановою КМУ від 12 грудня 1994 року № 827, відноситься сипка суміш, вилучена 05 травня 2021 року в ході огляду берегової смуги річки Теребля в межах с. Дулово, де здійснюються роботи по розчистці русла річки згідно робочого проекту "Розчистка русла р. Теребля, в межах с. Дулово Тячівського району" ФОП ОСОБА_4 .

Тому зазначені висновки є необґрунтованими.

Крім цього, висновок експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи №3636 від 16 серпня 2021 року, містить посилання виключно на висновок експерта №2296 від 28 травня 2021 року, а не на результати власних досліджень експерта, та крім цього, констатує належність піщано-гравійної суміші до корисних копалин загальнодержавного значення.

Диспозицією частини 2 статті 240 КК України передбачена відповідальність за незаконне видобування корисних копалин загальнодержавного значення.

Поряд з цим, вказана норма є бланкетною кримінально-правовою нормою.

Бланкетна диспозиція кримінально-правової норми лише називає або описує злочин, а для повного визначення його ознак відсилає до інших галузей права.

Власне, Перелік корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 12 грудня 1994 року № 827.

Зокрема, до корисних копалин загальнодержавного значення в складі піщано-гравійної сировини віднесено наступні копалини: галька, гравій, піщано-гальковий матеріал, ракуша.

До корисних копалин місцевого значення в складі піщано-гравійної сировини віднесено пісок.

Постанова Кабінету Міністрів України не використовує термін "піщано-гравійна суміш" та "річкові наноси", які використані стороною обвинувачення у обвинувальному акті у кримінальному провадженні №0000032 та у висновку експерта за результатами проведення криміналістичної ґрунтознавчої експертизи №2296 від 28 травня 2021 року, і висновку експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи№3636 від 16 серпня 2021 року,

Правова позиція з цього приводу викладена у постанові Верховного Суду від 11 червня 2018 року у справі №907/689/17.

Тому, висновок експерта за результатами проведення криміналістичної ґрунтознавчої експертизи №2296 від 28 травня 2021 року, та висновок експерта за результатами проведення судовоїі нженерно-екологічної експертизи №3636 від 16 серпня 2021 року, не містять висновків з питань, які мають доказове значення і підлягають встановленню під час кримінального провадження.

Крім цього, відповідно до висновку про обстеження ділянки, що розташована в 1,5 км. на схід від с. Дулово Тячівського району Закарпатської області, складеного спеціалістом геологом ОСОБА_7 , в районі ділянки проведення обстеження ширина р. Теребля не перевищує 2-25 м. (весною 50-60 м.), глибина 0,7-1,0 м. (1,0 1,5 м.) Річка Теребля носить гірський характер. Русло річки має звивистий характер, що призводить, як до ерозійних процесів на одному березі так і до накопичення уламкового матеріалу на протилежному та утворення алювіальних островів. Ділянка проведення обстеження розташована на правому березі р. Теребля, де роками накопичувався алювіальний матеріал… В геологічній будові ділянки робіт приймають участь голоценові (сучасні) алювіальні відклади (аН), які приурочені до алювіальних відкладів заплав і першої надзаплавної тераси р. Теребля. Алювіальні утворення представлені переважно гравійно-галечником з піщаним заповнювачем, нерідко з валунами… В гідрологічній будові ділянки виділяється водоносний горизонт, в сучасних алювіальних відкладах р. Теребля. Водовмісними є валунно-галечники з піщано-глинистим заповнювачем… Територія, що підлягала обстеженню, представлена рівною площадкою, яка покрита алювіальними відкладами, що представлені гравійно-галечником з валунами та піщаним заповнювачем. Відклади слабо ущільнені, рихлі. З метою розчищення руслової частини р. Теребля та відповідно проектним рішенням, в межах ділянки проводиться забір алювіального матеріалу. На момент проведення обстеження (5 травня 2021р.) роботи по розчистці русла розпочаті і на сьогоднішній день затоплені водами ріки. Решта території підготовлена для подальшої роботи, а саме проведено шурфування для визначення якості алювіального матеріалу. Спостерігається 7-8 неглибоких (до 0,4-0,5 м.) шурфи (розчистки), з чотирьох яких рівномірно відібрано 4 проби. Візуально по дну шурфів спостерігається алювіальний гравійно-галечниковий матеріал з валунами та піщаним заповнювачем. Співвідношення уламкового матеріалу до заповнювача візуально оцінюється як 70-80 до 20-30. Для визначення гранулометричного складу та фізико-механічних властивостей гірських порід відібрані проби будуть направлені в відповідну сертифіковану лабораторію.

Тобто, за результатами обстеження ділянки встановлено, що алювіальні відклади утворилися і накопичуються шляхом їх нанесення водотоком річки Теребля.

Поряд з цим, наявні у матеріалах кримінального провадження висновки судових експертиз не містять відповіді на питання, з яких геологічних порід сформована поверхня русла річки Теребля в межах села Дулово Тячівського району Закарпатської області, на якій ФОП ОСОБА_4 проводяться роботи з розчистки русла р. Теребля на підставі робочого проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району Закарпатської області", та яким чином (за рахунок яких процесів) була сформована поверхня русла річки Теребля на цій ділянці.

Відповідь на це питання має істотне значення для кримінального провадження з огляду на те, що згідно з приписами статті 1 Кодексу України про надра , надра - це частина земної кори, що розташована під поверхнею суші та дном водоймищ і простягається до глибин, доступних для геологічного вивчення та освоєння.

Тому річкові наноси, що формуються під впливом водотоку і утворюються або переміщаються в залежності від сили водотоку течії русла, не можуть вважатися надрами у розумінні статті 1 Кодексу України про надра, оскільки не розташовані під поверхнею суші та під дном водоймищ.

Відповідно до ст. 5 Кодексу України про надра державний фонд надр включає як ділянки надр, що використовуються, так і ділянки надр, не залучені до використання, в тому числі континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони.

Родовища корисних копалин - це нагромадження мінеральних речовин в надрах, на поверхні землі, в джерелах вод та газів, на дні водоймищ, які за кількістю, якістю та умовами залягання є придатними для промислового використання.

Усі родовища корисних копалин, у тому числі техногенні, з запасами, оціненими як промислові, становлять Державний фонд родовищ корисних копалин, а всі попередньо оцінені родовища корисних копалин - резерв цього фонду.

Відповідно до ст.6 Кодексу України про надра корисні копалини за своїм значенням поділяються на корисні копалини загальнодержавного і місцевого значення. Віднесення корисних копалин докорисних копалин загальнодержавного та місцевого значенняздійснюється Кабінетом Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до пунктів 3.7. -3.9.,3.12. Інструкції із застосування Класифікації запасів і ресурсів корисних копалин державного фонду надр до родовищ піску та гравію, затвердженої Наказом Державної комісії по запасах корисних копалин при Міністерстві навколишнього природного середовища України від 25 червня 2007 року № 198, родовища піску та гравію це просторово визначені ділянки надр, у межах яких виявлені, геологічно вивчені та економічно оцінені поклади пісків та гравію, які за своїми властивостями, якістю, умовами залягання та кількістю запасів є економічно доцільними для промислової розробки і використання відповідно до встановлених державних стандартів та технічних вимог споживача. Ділянка родовища піску та гравію - просторово обмежена частина родовища піску та гравію, виділена за структурними умовами, технологічними особливостями корисної копалини та іншими ознаками,у межах якої слід проводити окремий підрахунок запасів, яка за кількістю запасів є економічно доцільною для промислової розробки. Основна корисна копалина родовища піску та гравію- корисна копалина, що визначає промислове значення родовища, напрям використання його товарної продукції і назву. Запаси піску та гравію (загальні запаси) - кількість (обсяги) піску та гравію з відповідними властивостями, які виявлені і підраховані на місці залягання за даними геологічного вивчення відкритих (ідентифікованих) родовищ, які можна видобути для використання.

Матеріали кримінального провадження не містять жодних доказів того, що у Державному кадастрі родовищ та проявів корисних копалин України обліковуються родовища, запаси, або прояви корисних копалин - сировини піщано-гравійн ої,в тому числі гальки, піщано-галькового матеріалу, гравію, ракуші, на території басейну річки Теребля на території с. Дулово Тячівського району Закарпатської області,а також доказів того, що на річці Теребля на території с. Дулово Тячівського району Закарпатської області проводилися розвідка, розробка, оцінка запасів родовищ корисних копалин - сировини піщано-гравійної, в тому числі гальки, піщано-галькового матеріалу, гравію, ракуші.

Згідно з листом Державного науково-виробничого підприємства "Державний інформаційний геологічний фонд України" від 10 березня 2021 року №03/303-0961 державним кадастром родовищ та проявів корисних копалин України (ДКРП) ділянки родовищ та проявів корисних копалин (суміш піщано-гравійна, у т.ч. галька, піщано-гальковий матеріал,гравій, ракуша) такі, що розташовані на території басейнів річки Тиса, Тересва, Теребля у Тячівському та Рахівському районах Закарпатської області не обліковуються. На території Тячівського та Рахівського районів Закарпатської області відсутні ділянки родовищ із затвердженими запасами, що обліковуються Державним балансом запасів корисних копалин України (Суміш піщано-гравійна).

У сучасній правозастосовчій практиці під незаконним видобуванням корисних копалин загальнодержавного значення розуміється порушення встановленого законом порядку і правил вилучення корисних копалин із їх родовищ (покладів), а саме: їх видобування без спеціального дозволу на користування надрами, а також за відсутності спеціального акту, що засвідчує гірничий відвід, та без затвердженого проекту планів гірничих робіт, геологічного вивчення та охорони надр та затвердженого у встановленому законом порядку проекту відведення земель; експлуатацію родовищ корисних копалин з порушенням екологічних вимог проектів та планів розробки, без проходження обов`язкової екологічної експертизи; самовільне розширення меж територій родовищ; здійснення під виглядом дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин промислового видобування корисних копалин тощо. Видобування корисних копалин передбачає дії, які полягають у вилученні з родовищ корисних копалин будь-яким способом.

Зазначає, що вищевикладені обставин мають значення для кримінального провадження, входять до предмету доказування та для їх з`ясування необхідні спеціальні знання.

Просить призначити в даному кримінальному провадженні повторну інженерно-екологічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

-з яких геологічних порід сформована поверхня русла річки Теребля в межах села Дулово Тячівського району Закарпатської області, на якій ФОП ОСОБА_4 проводяться роботи з розчистки русла р. Теребля на підставі робочого проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району Закарпатської області", згідно представлених матеріалів кримінального провадження?

-чим являється сипка суміш, вилучена 05 травня 2021 року в ході огляду берегової смуги річки Теребля в межах с. Дулово Тячівського району Закарпатської області, де здійснюються роботи по розчистці русла річки Теребля згідно робочого проекту "Розчистка русла р. Теребля, в межах с. Дулово Тячівського району" ФОП ОСОБА_4 , на підставі матеріалів проведення огляду місця події, та чи може вважатися зазначена сипка суміш частиною надр та корисною копалиною загальнодержавного значення?

-чи правильно проведені розрахунки об`єму вилученої з природного середовища сипкої суміші та розмір збитків, заподіяних державі, згідно представлених матеріалів кримінального провадження?

Проведення експертизи просить доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03057, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, 6).

Обвинувачений та його захисник в судовому засіданні заявлене клопотання підтримали.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив.

Відповідно до ч.1, 3 ст. 332 КПК України,під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, зокрема для з`ясування обставин, які мають значення для кримінального провадження, має право призначити експертизу. До ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом.

Згідно ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Беручи до уваги вищенаведене, суд приходить до висновку, що клопотання захисника обвинуваченого підлягає задоволенню

Керуючись ст.ст. 242, 332, КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Призначити в кримінальному провадженні № 0000032 за обвинуваченням ОСОБА_4 ,у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.240 КК України, повторну інженерно-екологічну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03057, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, 6).

На вирішення експертизи поставити наступні питання:

-з яких геологічних порід сформована поверхня русла річки Теребля в межах села Дулово Тячівського району Закарпатської області, на якій ФОП ОСОБА_4 проводяться роботи з розчистки русла р. Теребля на підставі робочого проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району Закарпатської області", згідно представлених матеріалів кримінального провадження?

-чим являється сипка суміш, вилучена 05 травня 2021 року в ході огляду берегової смуги річки Теребля в межах с. Дулово Тячівського району Закарпатської області, де здійснюються роботи по розчистці русла річки Теребля згідно робочого проекту "Розчистка русла р. Теребля, в межах с. Дулово Тячівського району" ФОП ОСОБА_4 , на підставі матеріалів проведення огляду місця події,та чи може вважатися зазначена сипка суміш частиною надр та корисною копалиною загальнодержавного значення?

-чи правильно проведені розрахунки об`єму вилученої з природного середовища сипкої суміші та розмір збитків, заподіяних державі, згідно представлених матеріалів кримінального провадження?

В розпорядження експерта надати матеріали даного кримінального провадження та взірці суміші, схожої до піщано-гравійної, вилучених 05 травня 2021 року в ході проведення оглядів місць події (суміш знаходиться в органу досудового розслідування).

Зобов`язати прокурора надати в розпорядження експерта взірці суміші, схожої до піщано-гравійної, вилучених 05 травня 2021 року в ході проведення оглядів місць події.

Експерта попередити про кримінальнувідповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1