Справа № 761/8290/23
Провадження № 1-кс/761/5570/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 , розглянувши клопотання останнього, подане в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001635 від 17.11.2022,

У С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , подане в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09.02.2023 (справа №761/4387/23) в рамках кримінального провадження №0001635 від 17.11.2022, на тимчасово вилучене майно, що було вилучене 01.02.2023 в ході проведення особистого обшуку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-мобільний телефон чорного кольору Xiaomi Redmi модель M2006C3LG;

-мобільний телефон червоного кольору марки Samsung, із скасуванням заборони розпорядження та користування ними.

Відповідно до змісту клопотання, заявник зазначає, що арешт на майно накладено необґрунтовано та безпідставно, оскільки арештоване майно не відповідає ознакам ст. 98 КПК України. Також, як зазначає адвокат у клопотанні, мобільні телефони у ОСОБА_5 під час особистого обшуку не вилучалися, ці телефони перебували в особистому віданні слідчого, яким здійснено обшук та складено протокол. На підставі викладеного, заявник просить скасувати такий арешт майна.

В судовому засіданні представник власника майна - адвокат ОСОБА_4 підтримав клопотання.

Прокурор в судовому засіданні заперечував з приводу задоволення такого клопотання.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слід дійти такого висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, ГСУ СБ України, за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001635 від 17.11.2022 за підозрою ОСОБА_6 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 111-2 КК України та за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 437 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09.02.2023 (справа №761/4387/23) накладено арешт на майно, вилучене 01.02.2023 в ході проведення особистого обшуку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-мобільний телефон чорного кольору Xiaomi Redmi модель M2006C3LG;

-мобільний телефон червоного кольору марки Samsung, із забороною розпорядження та користування ними з метою проведення експертних досліджень.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що однією із загальних засад кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до Постанови Європейського Суду з прав людини (далі - Європейський Суд) від 09 червня 2005 року по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Європейським Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності та не було свавільним.

Окрім того, Європейський суд через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (рішення «Іатрідіс проти Греції»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу Конвенції. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

Положеннями ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так, відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Як встановлено в судовому засіданні, арешт на вказане майно було накладено з метою забезпечення речових доказів, а з урахуванням особливостей кримінального провадження, зокрема предмету досудового розслідування, в тому числі і того, що арештоване майно може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження (наразі проводиться комп`ютерно-технічна експертиза мобільних телефонів), слідчий суддя дійшов висновку, що такий арешт цілком прийнятним та необхідним, в тому числі і на поточний момент.

Більше того, аргументи заявника, наведені у клопотанні, з приводу того, що дані мобільні телефони у ОСОБА_5 не вилучались, а перебували у слідчого, в судовому засіданні не підтверджені. Навпаки, допитані як свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які приймали участь під час затримання ОСОБА_5 як поняті, повідомили, що у ОСОБА_5 під час обшуку було вилучено два мобільні телефони, а тому твердження адвоката ОСОБА_4 про необґрунтованість накладення арешту на майно слідчий суддя вважає безпідставним.

При цьому слідчий суддя звертає увагу, що матеріали клопотання і не містять обґрунтованого документального підтвердження, що відпала потреба в арешті майна, про що в першу чергу має свідчити істотне зменшення або повна відсутність ризиків (пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження), передбачених ст. 170 КПК України, а відтак слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_4 , подане в інтересах ОСОБА_5 , задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , поданого в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09.02.2023 (справа №761/4387/23) в рамках кримінального провадження №0001635 від 17.11.2022, на тимчасово вилучене майно, що було вилучене 01.02.2023 в ході проведення особистого обшуку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-мобільний телефон чорного кольору Xiaomi Redmi модель M2006C3LG;

-мобільний телефон червоного кольору марки Samsung.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1