справа № 274/4141/23
провадження № 1-кс/0274/744/23

У Х В А Л А 29.06.2023 року м. Бердичів
в с т а н о в и в:
28.06.2023 р. дізнавач СД Бердичівського РВП ОСОБА_2 за погодженням з прокурором звернулася до суду із зазначеним клопотанням, згідно якого просить накласти арешт на майно у вигляді заборони володіння, користування та розпорядження ним, а саме: на полімерний зіп-пакет з кристалічною речовиною білого кольору, зовні схожу на наркотичну, поміщену до спецпакету №PSP1040223, мобільний телефон SAMSUNG J8, поміщений до спецпакету №PSP2159132, коробку картонну з ТТН, поміщену до спецпакету №EXP0358308, вилучені в ході огляду місця події від 27.06.2023 р. за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Дослідивши клопотання та додані до нього докази, слідчий суддя приходить до висновку про повернення клопотання прокурору для усунення недоліків, виходячи з наступного.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Також слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.
Крім того, виходячи з беззастережних приписів, що містить ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Разом з тим, ознайомившись з клопотанням та доданими до нього документами, слідчий суддя встановив, що подане клопотання має ряд суттєвих недоліків.
Так, у резолютивній частині клопотання, а також по всьому його змісту не зазначено власника/ користувача майна, на яке просить накласти арешт дізнавач.
Також не зазначені конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Окрім того, слідчий суддя звертає увагу на положення ч. 7 ст. 132 КПК України, згідно якої до клопотання слідчого, дізнавача, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
З наведених норм Кримінального процесуального кодексу України випливає, що дізнавач уповноважений (має право) звертатись до слідчого судді з клопотанням про арешт майна виключно за погодженням з прокурором, при цьому до такого клопотання має бути додано витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
Слідчий суддя зазначає, що витяг Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, має додаватись, зокрема, з метою перевірки слідчим суддею повноважень дізнавача/слідчого та/або прокурора у відповідному кримінальному провадженні, а тому такий витяг має містити прізвища та ініціали дізнавачів/слідчих, які здійснюють досудове розслідування, та прізвища та ініціали прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво.
За такої обставини слідчий суддя позбавлений можливості з`ясувати, чи є прокурор Бердичівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , який погодив клопотання дізнавача, уповноваженим прокурором у цьому кримінальному провадженні, тобто прокурором, який здійснює процесуальне керівництво, а й відтак чи має право дізнавач звертатись з таким клопотанням.
Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Вищевикладене свідчить про те, що клопотання про арешт майна подано до суду без додержання вимог ст. 171 КПК України, тому, враховуючи зазначені вище суттєві недоліки, які містяться в клопотанні дізнавача, слідчий суддя приходить до висновку про повернення даного клопотання прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення зазначених в ухвалі суду недоліків.
На підставі викладеного, керуючись статтями 170, 171, 172 Кримінального процесуального Кодексу України, слідчий суддя,-
п о с т а н о в и в :
Встановити строк в сімдесят дві години для усунення зазначених в ухвалі суду недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1