Справа № 372/1522/23
Провадження 1-кс-680/23
ухвала

Іменем України

31 травня 2023 року Слідчий суддя Обухівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши в залі судових засідань Обухівського районного суду Київської області клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулася до Обухівського районного суду Київської області із клопотанням про скасування арешту майна. На обґрунтування клопотання зазначила, що на земельну ділянку кадастровий номер 3222:48:7001:01:006:0002 загальною площею 0,1199 га., місце розташування якої Київська область, Обухівський район, с. Ходосівка, яка перебуває у її власності був накладено арешт на підставі ухвали слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 13.02.2023 року. ОСОБА_3 набула право власності на земельну ділянку на підставі свідоцтв про право на спадщину за законом від 02.07.2021 року серія та номер №6-845. Оскільки добросовісний набувач не може відповідати за бездіяльність, а факт незаконного відчуження не може породжувати правових наслідків для добросовісного набувача, за таких обставин просила скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді.

В судове засідання власник майна не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явились, повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили, їх неявка не перешкоджає можливості розгляду клопотання.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи, що сторони в судове засідання не з`явилися, на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

При наданні правової оцінки вимогам клопотання приймаю до уваги наступне.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Судом встановлено, що в провадженні Обухівського РУП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 40000595 від 20.10.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 13.02.2023 року в рамках досудового розслідування було накладено арешт на земельну ділянку кадастровий номер 3222:48:7001:01:006:0002 загальною площею 0,1199 га., місце розташування якої Київська область, Обухівський район, с. Ходосівка.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27.04.2023 року, скасовано ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 13.02.2023 року, а справу направлено на новий розгляд.

Станом на день подачі та розгляду клопотання про скасування арешту досудове розслідування кримінального провадження проводиться слідчим Обухівського РУП ГУ НП в Київській області.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 2, п.п. 1 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчому судді не подано переконливих доказів, які б об`єктивно підтверджували вказані обставини. Таким чином, належних і допустимих доказів, які б підтверджували обставини, покладені в основу клопотання слідчому судді не подано.

За таких обставин, доводи клопотання не знайшли об`єктивного підтвердження під час судового розгляду, а тому залишились недоведеними.

Аналізуючи правові підстави клопотання слід прийняти до уваги, що з його змісту вбачається, що станом на час розгляду клопотання досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває.

При вирішенні питання про арешт майна, відповідно до ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

З огляду на викладене, в задоволенні клопотання слід відмовити, оскільки арешт який просить скасувати заявник, вже скасований апеляційною інстанцією.

Керуючись ст.ст. 7-9, 98, 131, 167, 170, 173, 174, 376 КПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, відмовити

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя