УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2023 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

захисника ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві скаргу захисника - адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , на повідомлення про підозру від 24 квітня 2023 року у кримінальному провадженні № 0001355 (після виділення матеріалів досудового розслідування кримінальне провадження №0000535) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України,

В С Т А Н О В И В :

26.06.2023 року до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 про скасування повідомлення про підозру від 24 квітня 2023 року у кримінальному провадженні №0001355 (після виділення матеріалів досудового розслідування кримінальне провадження №0000535) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, складене та підписане старшим слідчим в особливо важливих справа Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 .

В обґрунтування скарги посилаються на ті обставини, що про підозру повідомлено ОСОБА_5 про вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.367 КК України у спосіб, передбачений кримінальним процесуальним законом.

Проте сторона захисту не погоджується з тим, що сума інкримінований збитків 220 082 грн. дорівнює сумі, яка утворює склад злочину, передбаченого ч.1 ст. 367 КК України, уважають, що вона є меншою, аніж 220 250 грн., з огляду на період вчинення злочину у 2018 році та розмір податкової соціальної пільги, яка застосовується для розрахунку розміру збитків у цей період.

Також вказали, що в інкримінований збитках присутні суми, які відносяться до періодів, щодо яких спливли строки притягнення до кримінальної відповідальності з урахуванням ч.4 ст.12 КК України та п.3 ч.1 ст.49 КК України, на момент повідомлення про підозру - у висновку Броварської ОДПІ від 14.02.2018, висновку Бровсрської ОДПІ від 14.02.2018. Уважають, що на момент виділення матеріалів досудового розслідування в окреме провадження № 0000362 сплив строк притягнення до відповідальності щодо нібито неналежного виконання обов`язків ОСОБА_5 , а саме: щодо здійснення перевірки на підставі висновку № 680-07/407від 24.04.2018.

Одночасно просили врахувати, що ОСОБА_5 виконував обов`язки начальника Броварської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_8 не постійно, а періодично, лише за його відсутності, зокрема під час перебування заступника начальника Броварської ОДПІ ГУ ДФС України у Київській області ОСОБА_8 у відпустках протягом 2018 року: з 05.02.2018 по 19.02.2018 року; з 23.04.2018 по 07.05.2018 року; та з 09.07.2018 року по 22.07.2018 року.

Таким чином, уважають, що в діях ОСОБА_5 немає ознак продовжуваного злочину. Отже, строки притягнення до кримінальної відповідальності за кожен факт підписання ОСОБА_5 висновків про повернення з бюджету надміру сплачених грошових зобов`язань та пені за результатами річного декларування мають розраховуватися окремо, а не з моменту вчинення останнього діяння.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 та його захисники підтримали доводи скарги з підстав, зазначених у ній.

Прокурор в суді заперечувала проти доводів на підтвердження необхідності скасування підозри. Зазначила про адресу розташування органу досудового розслідування юридично на території Печерського району міста Києва, тому уважає справа непідсудна Шевченківському районному суду міста Києва. Крім того, уважає, що захисник пропустив процесуальний строк для оскарження підозри, визначений ст. 304 КПК України. Одночасно посилається на ті обставини, що досудове розслідування у кримінальному провадженні завершене, сторонам надано доступ до матеріалів, про що 07 липня 2023 року їм направлено повідомлення.

Вивчивши доводи скарги захисника, доводи сторін в ході розгляду скарги, матеріалів кримінального провадження подані сторонами, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК України передбачено право підозрюваного, його захисника чи законного представника оскаржити повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

Отже, заявники, звернувшись 26.06.2023 року до суду зі скаргою, не порушили процесуальні строки, визначені кримінальним процесуальним законом для оскарження повідомлення про підозру у вчинені злочину.

Як встановлено з досліджених матеріалів досудового розслідування, слідчі Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000535 (до виділення з кримінального провадження №0001355), у якому ОСОБА_5 24 квітня 2023 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України, за ознаками вчинення в період з 14.02.2018 по 24.09.2018 під час перебування на посаді виконувача обов`язків начальника Броварської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області службової недбалості, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки.

Підозра складена старшим слідчим в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідування ОСОБА_7 , погоджено прокурором відділу Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 .

Зі змісту скарги убачається, що однією з підстав оскарження підозри є те, що сума інкримінований збитків 220 082 грн. не дорівнює сумі, яка утворює склад злочину, передбаченого ч.1 ст. 367 КК України, уважають, що вона є меншою, аніж 220 250 грн., з огляду на період вчинення злочину у 2018 році та розмір податкової соціальної пільги, яка застосовується для розрахунку розміру збитків у цей період.

Слідчий суддя враховує, що з об`єктивної сторони службова недбалість тягне за собою кримінальну відповідальність, передбачену ч.2 ст.367 КК України, якщо вона спричинила виключно тяжкі наслідки, вказаний злочин є злочином з матеріальним складом, визнається закінченим, якщо діяння спричинило тяжкі наслідки, а не тільки вчинення суспільно небезпечного діяння. Відсутність таких тяжких наслідків може свідчити про вчинення службовою особою дисциплінарного проступку.

Згідно примітки 4 до статті 364 КК України тяжкими наслідками у статті 367 КК України вважаються такі наслідки, які у двісті п`ятдесят разів і більше перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян. Для розрахунку розміру шкоди у кримінальному судочинстві застосовується розмір податкової соціальної - 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого на 01 січня звітного податкового року. Відповідно до Закону України «Про державний бюджет на 2018 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений з 01 січня 2018 року - 1762 грн., податкова пільга становить - 881 грн.

Таким чином, тяжкими наслідками злочину, який вчинений у 2018 році, для кваліфікації за ознаками ч.2 ст.367 КК України є сума збитків, яка дорівнює 220 250 грн. (881 грн. х 250) і більше.

Проте згідно твердження в підозрі, діями ОСОБА_5 в період з 14.02.2018 по 24.09.2018 внаслідок службової недбалості завдано тяжкі наслідки у вигляді матеріальних збитків на суму 220 082 грн., що менше, ніж законодавчо визначений у 2018 році вказаний розмір. Отже, твердження в підозрі про те, що завданий розмір матеріальних збитків - 220 082 грн. є тяжкими наслідками, більше ніж в 250 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, є очевидно хибним.

Отже, з урахуванням наведеного при оцінці достатності даних, що свідчать про наявність в діях ОСОБА_5 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України, та можуть слугувати підставою для повідомлення про підозру, слідчий суддя враховує положення ст.94 КПК України, відповідно до яких слідчий та прокурор, слідчий суддя, суд оцінюють докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному та неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Згідно з практикою ЄСПЛ обґрунтована підозра передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Проте встановлені очевидні обставини щодо хибності розрахунку розміру завданої матеріальної шкоди та її визначення стороною обвинувачення як тяжких наслідків, свідчать про відсутність достатніх підстав для висновку поза розумним сумнівом про те, що особа вчинила вказаний у підозрі злочин. Слідчим суддею встановлено очевидно довільне та необґрунтоване віднесення стороною обвинувачення отриманих фактичних даних щодо розміру інкримінованої шкоди як тяжких наслідків та як таких, що є достатніми для повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими матеріалами досудового розслідування не підтверджується наявність в діях підозрюваного ознак інкримінованого йому кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 367 КК України, за своїм змістом повідомлена 24 квітня 2023 року підозра є невмотивованою, очевидно не відповідає вимогам КПК України.

Відповідно до ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Таким чином, з наведених підстав, які можуть бути прийняті до уваги на даній стадії кримінального провадження слідчим суддею, повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, підлягає скасуванню.

Крім того, стороною захисту наведені дані про те, що відповідно до наказу Державної фіскальної служби України від 29.12.2016 ОСОБА_5 призначений на посаду першого заступника начальника Броварської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області, виконував свої посадові обов`язки відповідно до Положень Броварської ОДПІ, відповідно до наказу Броварської ОДПІ у Київській області № 41 від 01.03.2017 на нього було покладено обов`язки забезпечення належної організації роботи структурних підрозділів - оперативне управління та Слідчий відділ фінансових розслідувань.

В інкримінований період у 2018 році виконуючим обов`язки начальника Броварської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області був ОСОБА_8 , за відсутності якого його обов`язки згідно Наказу № 8 від 02.02.2018 виконував ОСОБА_5 .

Вказали, що ОСОБА_5 виконував обов`язки в.о. начальника ОДПІ не постійно, а за відсутності ОСОБА_8 , періодично, зокрема, в період відпусток з 05.02.2018 по 19.02.2018, з 23.04.2018 по 07.05.2018. з 09.07.2018 по 22.07.2018. Уважають, що злочин хоча і має матеріальний стан, проте не є продовжуваним, що дає можливість застосування строків давності притягнення до кримінальної відповідальності згідно п.3 ч.1 ст.49 КПК України за кожний факт підписання, зокрема щодо дій підозрюваного відносно підписання висновку Броварської ОДПІ від 14.02.2018, № 118-07/68, висновку від 14.02.2018 № 117-07/67, висновку від 24.04.2018 № 680-07/407.

Проте наведені доводи в скарзі вимагають застосовувати до наданих доказів таких же вимог та критеріїв, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду. Слідчий суддя не може робити висновків, які необхідні при постановлення вироку, у зв`язку з чим слідчий суддя не вдається до оцінки таких доводів на стадії повідомлення про підозру: на досудовому розслідуванні лише здійснює в порядку, передбаченому КПК України, судовий контроль за дотриманням прав, свобод, та інтересів осіб у кримінальному провадженні, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованого процесуального примусу.

Доводи прокурора про те, що скарга не підлягає розгляду Шевченківським районним судом міста Києва, оскільки місце розташування органу досудового розслідування знаходиться на території Печерського району міста Києва, не можуть бути взяті до уваги при розгляді скарги.

Так, згідно даних офіційного веб-сайту Державного бюро розслідувань, Центральний апарат ДБР, до складу якого також входить і Головне слідче управління, знаходиться саме за адресою: м.Київ, вул. С. Петлюри, 15, що в Шевченківському районі міста Києва, із зазначенням цієї ж адреси слідчого, куди необхідно прибути, направлялися повідомлення підозрюваному про виклик.

Такої позиції щодо підсудності скарг на бездіяльність Державного бюро розслідувань Шевченківському районному суду м. Києва дотримується Київський апеляційний суд (провадження №№ 11-сс/824/1620/2020, 11-сс/824/1195/2020, 11-сс/824/778/2020, 11-сс/824/860/2020, 11-сс/824/771/2020).

Таким чином, оскільки місцезнаходження Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань перебуває за адресою: м.Київ, вул. Симона Петлюри, буд.15 на території Шевченківського району міста Києва, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, досудове розслідування за яким здійснюється вказаним органом досудового розслідування, здійснює слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва.

Враховуючи, що до направлення обвинувального акту до суду досудове розслідування у даній справі триває, тому направлення сторонам повідомлення слідчого про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів не виключає участь слідчого судді під час розгляду скарги на повідомлення про підозру на даній стадії досудового розслідування.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.276-278, 303, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу захисника - адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , - задовольнити.

Скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_5 24 квітня 2023 року у кримінальному провадженні № 0001355 (після виділення матеріалів досудового розслідування кримінальне провадження №0000535) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України,складене старшим слідчим в особливо важливих справа Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 .

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1