Справа № 754/9918/23
У Х В А Л А

Іменем України

27 липня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши матеріали скарги голови громадської організації «Нон-Стоп» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесені відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

21.07.2023, голова ГО «Нон-Стоп» ОСОБА_3 , засобами електронного зв`язку звернувся до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 19.07.2023. За вимогами скарги, заявник просить зобов`язати «уповноважених осіб органу досудового розслідування Деснянського УП ГУНП в м. Києві в оборонній сфері» внести до ЄРДР відомості про вчинене кримінальне правопорушення та надати витяг з ЄРДР.

З обґрунтування скарги настає, що 19.07.2023 ОСОБА_3 електронною поштою надіслав повідомлення про виявлення ГО «Нон-Стоп» протиправної діяльності ОСОБА_4 , який обіймаючи посаду заступника начальника Головного слідчого управління Національної поліції України є куратором організованої злочинної групи, та зловживаючи службовим становищем, налагодив злочину схему, шляхом вимагання, приховування, невнесення відомостей до ЄРДР, не розслідування кримінальних проваджень, отримує щомісячну неправомірну вигоду та від злочинної діяльності концентрів та інших цифрових злочинів систематично отримує грошові кошти.

При цьому, заявник звертає увагу на те, що у відповідності до вимог ч.4 ст.214 КПК України, слідчий зобов`язаний був прийняти та зареєструвати подану ним заяву про кримінальне правопорушення. Відмова у прийнятті і реєстрації заяви про кримінальне правопорушення не допускається.

Таким чином, не внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після спливу 24 годин, з моменту отримання заяви про кримінальне правопорушення, на думку ОСОБА_3 , є порушенням вимог закону і свідчить про протиправну бездіяльність «Деснянського УП ГУНП в м. Києві в оборонній сфері». Тому посилаючись на вимоги ст.ст. 214, 216, 303-307 КПК України, просив скаргу задовольнити, зобов`язати «уповноважених осіб органу досудового розслідування Деснянського УП ГУНП в м. Києві в оборонній сфері» внести відомості до ЄРДР за заявою голови ГО «Нон-Стоп» ОСОБА_5 від 19.07.2023 про кримінальне правопорушення.

В судове засідання заявник не з`явився, за змістом вимог просив проводити розгляд скарги за його відсутності. Представник уповноваженої особи бездіяльність якої оскражується, в судове засідання не з`явився, що за вимогами ч.3 ст. 306 КПК України, не перешкоджає розгляду скарги по суті.

Вирішуючи скаргу, слідчий суддя встановив наступні обставини.

Так, 19.07.2023 за допомогою засобу електронного зв`язку на адресу правоохоронних органів м. Києва та органів влади України, в тому числі Деснянське УП ГУНП у м. Києві, головою ГО «Нон-Стоп» ОСОБА_3 спрямована заява про виявлений факт зловживання службовим становищем з боку заступника начальника Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_4 . Заявник навів низку обставин, які, на його погляд, свідчать про систематичне вчинення кримінальних правопорушень, на постійній основі.

Результати розгляду вказаного повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчому судді не представлені.

Згідно з ч.1 ст.24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зокрема слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Пунктом 1 ч.1 ст.303 КПК передбачено, що на досудовому провадженні, серед іншого може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (частини 1, 2 ст. 214 КПК).

Згідно з пунктами 4, 5 ч.5 ст.214 КПК до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч.1 ст.2 КК підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст.3 КПК України визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Отже, на підставі наведеного вище, слідчий суддя дійшов висновку про те, що внесенню відомостей до ЄРДР має передувати перевірка, здійснювана, зокрема слідчим на підставі поданої заяви наявності обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про яке йдеться у заяві, а також підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Адже реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого - захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування.

Слідчий суддя вважає, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Зіставивши наведені вище законодавчі вимоги, зокрема, до заяви про вчинення кримінального правопорушення та судової практики з відомостями, зазначеними у заяві голови ГО «Нон-Стоп» ОСОБА_3 , слідчий суддя дійшов висновку, що обставини, повідомлені заявником є суб`єктивними твердженнями, фабула правопорушення за якими має абстрактний характер, не підкріплена доказовою базою.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

За наведених обставин, слідчий суддя прийшов до висновку, що підстави для зобов`язання уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП у м. Києві виконати вимоги ст. 214 КПК України та внести до ЄРДР відомості про можливе вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 19.07.2023, відсутні, а тому в задоволенні таких його вимог слід відмовити.

Вважаю за необхідне додатково зазначити, що кожне висловлене твердження у заяві по злочин (зловживання службовим становищем посадовцем Головного слідчого управління Національної поліції України) повинно бути підтверджено будь-якими розумними поясненнями, які можливо перевірити та/або доданими матеріалами, у тому числі в частині підслідності СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві та підсудності Деснянському районному суді м. Києва.

Лише самих тверджень про систематичне вчинення право рушень пов`язаних зі зловживанням службовим становищем, на переконання слідчого судді, не достатньо на підтвердження наявності ознак скоєння злочинів. Інакше, будь-які дії посадової особи, а тим паче відсутність наглядних результатів в боротьбі зі злочинністю, за такою логікою, можливо піддати сумніву та невиправданій перевірці службової діяльності.

Крім того, слідчий суддя зазначає, що наповнення та оформлення ГО «НОН-СТОП» заяви про вчинення кримінального правопорушення з зазначенням 28 адресатів свідчить про її формальність та переслідування головою цієї організації іншої мети, ніж та яка декларується.

Окремо звертає на себе увагу той факт, що за вимогами скарги заявник просить «уповноважених осіб органу досудового розслідування Деснянського УП ГУНП в м.Києві в оборонній сфері» внести до ЄРДР, яке за структурним поділом в складі органів Національної поліції, відсутнє.

При цьому в силу загальної засади кримінального провадження - законність, що регламентована ст. 9 КПК України, - суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно дотримуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом. Розгляд справи саме судом, встановленим законом, є складовою права на справедливий суд, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 412 КПК України, порушення правил підсудності при розгляді справи є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, яке у будь-якому разі тягне за собою скасування судового рішення.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні скарги заявника через невірне визначення суб`єкта бездіяльність якого оскаржується; відсутність чіткої фабули правопорушення та недотримання правил підслідності.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 306, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги голови громадської організації «Нон-Стоп» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб органів прокуратури України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 19.07.2023 про кримінальне правопорушення, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1