Провадження № 1-кс/592/5869/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2023 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду міста Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , представника власника майна адвоката ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Суми клопотання сторони кримінального провадження - слідчого СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Сумської окружної прокуратури ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000099, яке внесене до Єдиного реєстру досудових засідань 30.09.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1, 3 ст. 368, ч. 1, 2 ст. 369, ст. 14 ч. 3 ст. 369 КК України, -

встановив:

Слідча СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 11.09.2023 звернулась за погодженням з прокурором Сумської окружної прокуратури ОСОБА_6 до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, яке мотивує тим, що у провадженні слідчого відділу Сумського РУП ГУНП в Сумській області перебувають об`єднані матеріали кримінального провадження № 0000099 від 30.09.2022, за попередньою правовою кваліфікацією, передбаченою ч. 4 ст. 191, ч. 1, 3 ст. 368, ч. 1, 2 ст. 369, ст. 14 ч. 3 ст. 369 КК України. Зокрема, досудове розслідування здійснюється за фактами того, що ОСОБА_7 , який є кінцевим беніфіціаром ТОВ «Суми-Продресурс 2009», ТОВ «Смартрем», Консорціум «Старт-Білдінг», діючи за попередньою змовою з генеральним директором Сумського обласного комунального агролісогосподарського підприємства «Сумиоблагроліс» ОСОБА_8 , директорами дочірніх підприємств вказаного суб`єкта господарської діяльності ОСОБА_9 , директором КП СОР «Паливкомуненерго» ОСОБА_10 , а також окремими фізичними особами та працівниками вищевказаних юридичних осіб, депутатами Сумської обласної ради, здійснюють систематичне розкрадання деревини агролісогосподарських підприємств, шляхом незаконного порубу лісу, підробки документів щодо класу деревини та подальшої її реалізації за заниженими цінами підконтрольним суб`єктам господарювання.

Окрім цього, досудове розслідування здійснюється за фактом надання ОСОБА_7 та отримання неправомірної вигоди службовими особами: майстром Сумського лісгоспу ОСОБА_11 в сумі 84 тис. грн та майстром Сумського лісгоспу ОСОБА_12 в сумі 26 тис. грн за безперешкодний відпуск деревини вищого класу ніж яка зазначена у документах, на користь ТОВ «Суми-продресурс-2009».

Під час досудового розслідування було встановлено, що до вчинення вищевказаних злочинів причетний ОСОБА_4 , що підтверджується матеріалами кримінального провадження. Проведеними заходами встановлено, що на даний час останній мешкає за адресою: АДРЕСА_1 . 09.09.2023 в період часу з 09 год. 35 хв. по 13 год. 11 хв. слідчим СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 , на підставі ухвали слідчого судді Ковпаківського районного суду міста Суми №592/13235/23 (провадження №1-кс/592/5695/23), проведено обшук квартири за адресою: АДРЕСА_1 , де мешкає ОСОБА_4 , яка на праві власності належить ОСОБА_13 . Так, в ході обшуку було виявлено та вилучено наступні речі: - сім-карту оператора мобільного зв`язку Vodafone із номером на картці НОМЕР_1 , яку було запаковано до спеціального пакету №WAR1134630; - мобільний телефон марки Apple Iphone 12 Pro Max темно-сірого кольору з ІМЕІ: НОМЕР_2 , який було запаковано до спеціального пакету №2162060;

- мобільний телефон чорного кольору марки Samsung із частково розбитим екраном у правому верхньому куті, який було запаковано до спеціального пакету №WAR1134631; - банківську картку емітовану АТ «ПриватБанк» на ім`я ОСОБА_4 із № НОМЕР_3 , дійсну до 06/24, яку було запаковано до спеціального пакету № WAR1134632; - грошові кошти загальною сумою 44600 грн., кількістю грошових купюр номіналом по 200 грн. 223 шт. із відповідними номерами.

Слідча зазначає, що для повного, об`єктивного виявлення, фіксування та дослідження на предмет відомостей щодо причетності до скоєння кримінального правопорушення у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на тимчасово вилучене вказане майно. Вилучені предмети мають доказове значення під час досудового розслідування для з`ясування суті кримінального правопорушення.

Як мету арешту, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий зазначає - збереження речових доказів та просить накласти арешт на вилучене тимчасове майно відповідно до клопотання.

Слідча ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримала частково, просила накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час обшуку, а саме: - сім-карту оператора мобільного зв`язку Vodafone із номером на картці НОМЕР_1 , яку було запаковано до спеціального пакету №WAR1134630; - мобільний телефон марки Apple Iphone 12 Pro Max темно-сірого кольору з ІМЕІ: НОМЕР_2 , який було запаковано до спеціального пакету №2162060; - грошові кошти загальною сумою 44600 грн., кількістю грошових купюр номіналом по 200 грн. 223 шт. із номерами з метою збереження речових доказів, зазначеною у клопотанні

Відповідно до поданих письмових заперечень, підтриманих у судовому засіданні представник власника майна адвокат ОСОБА_5 зазначив, що відсутні підстави для задоволення клопотання. До клопотання слідчого не було долучено доказів, які підтверджують причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень. Вилучені грошові кошти було отримано в якості позики та вони не є предметом злочину. Не надано доказів, що з мобільних телефонів здійснювались дзвінки або інші види спілкування за допомогою месенджерів тощо з ОСОБА_7 , та/або афільованими з ним юридичними особами або посадовими особами юридичних осіб.

ОСОБА_4 просив відмовити в задоволенні клопотання.

Вивчивши матеріали провадження, вважаю, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів даного кримінального провадження вбачається, що слідчим відділом Сумського РУП ГУНП в Сумській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000099, яке внесене до Єдиного реєстру досудових засідань 30.09.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1, 3 ст. 368, ч. 1, 2 ст. 369, ст. 14 ч. 3 ст. 369 КК України.

На підставі ухвали слідчого судді Ковпаківського районного суду міста Суми справа №592/13235/23 (провадження №1-кс/592/5695/23), проведено обшук квартири за адресою: АДРЕСА_1 , де мешкає ОСОБА_4 , яка на праві власності належить ОСОБА_13 .В ході обшуку були вилучені грошові кошти та інші предмети, які постановою слідчої від 09.09.2023 визнані речовими доказами в кримінальному провадженні.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України. Частиною 1 ст. 131 КПК України встановлено, що заходи кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор, серед іншого, не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для їх застосування.

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до статті 100 КПК України, на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, а згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя, суд накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Частиною 1 статті 173 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведене необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Вилучене майно частково відповідає критеріям речових доказів, можуть бути використані як доказ.

Слідчий суддя дійшов висновку, що вилучений під час обшуку мобільний телефон марки Apple Iphone 12 Pro Max темно-сірого кольору з ІМЕІ: НОМЕР_2 відповідає критеріям визначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клопотання є обґрунтованим, з метою збереження речового доказу, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення слід накласти арешт, так як є можливість його використання у кримінальному провадженні для встановлення істини, доведення винуватості особи, яка вчинила суспільно-небезпечне діяння, підтвердження існування обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, а ті доводи, на які посилається адвокат будуть перевірятися та оцінюватися в процесі розслідування даного кримінального провадження, ним не надано достатніх та беззаперечних доказів того, що перелічене ним у заяві майно належить іншим особам.

При цьому, слідчий суддя зауважує на те, що відповідно до положень ч. 2 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи положення статей 7, 114, 132, абзацу 2 частини 1 статті 159, абзацу 2 частини 3 статті 170, частини 4 статті 173 КПК України та предмет доказування у кримінальному провадженні мобільний телефон марки Apple Iphone 12 Pro Max темно-сірого кольору з ІМЕІ: НОМЕР_2 , який було запаковано до спеціального пакету №2162060 може містити на собі сліди кримінального правопорушення, тому арешт накладається з метою проведення експертних досліджень, здійснення його огляду, копіювання виявленої інформації на електронні носії в обсязі, необхідному для досягнення мети кримінального провадження та виготовлення копій даних, які містяться на них, для залучення до матеріалів кримінального провадження, після чого підлягає на відповідальне зберігання власнику майна, попередивши його про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Такий спосіб арешту майна, слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеженням права власності, завданням кримінального провадження.

Щодо іншого майна, зазначено у клопотанні слідчого, слідчий суддя зазначає наступне.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно положень КПК (ст. 1 КПК) та належною правовою (судовою) процедурою забезпечити швидке, повне та неупереджене розслідування і судовий розгляд, гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному примусу (обмеженню) (ч. 2 ст. 2 КПК).

Зокрема, при вирішенні зазначеного вище питання слідчий суддя повинен дотриматися вимог ст. 170-173 КПК, з`ясувати і дослідити всі ті обставини, з якими кримінальний процесуальний закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, а саме правову підставу для арешту майна.

Вирішуючи питання щодо законності і обґрунтованості арешту майна, слідчий судд враховує і сталу прецедентну практику ЄСПЛ щодо «відповідності втручання в право володіння майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції», згідно якої підлягають оцінці три головні критерії, а саме: а) чи є втручання законним; б) чи переслідує воно «суспільний інтерес»; в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Відповідно рішення ЄСПЛ у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008, де вказувалися на порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, констатовано, що «кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

В рішеннях ЄСПЛ від 09.06.2005 у справі «Бакланов проти Російської Федерації», від 24.03.2005 у справі «Фрізен проти Російської Федерації», наголошується, що «перша та найбільш важлива вимога ст. 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним». В рамках даного кримінального провадження слідчий звернувся з клопотанням про накладення арешту на майно, яке обґрунтовував тим, що вказане майно відповідає критеріям речового доказу, що необхідно накласти арешт з метою уникнення їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, що може перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя не вбачає підстав вважати, що вилучені під час обшуку грошові кошти, інші речі мають відношення до обставин кримінального провадження.

У своєму клопотанні слідчий, як мету арешту, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, посилався виключно на збереження речових доказів та просив накласти арешт на вилучене тимчасове майно відповідно до клопотання та не посилався на можливе застосування щодо нього спеціальної конфіскації чи конфіскацією майна.

За наведених підстав слідчий суддя вважає за необхідне в іншій частині відмовити в задоволенні клопотання слідчого.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене 09.09.2023 під час проведення обшуку у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , де мешкає ОСОБА_4 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_13 , а саме:

- мобільний телефон марки Apple Iphone 12 Pro Max темно-сірого кольору з ІМЕІ: НОМЕР_2 , який було запаковано до спеціального пакету №2162060; - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Зобов`язати слідчого СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 протягом одного місяця за участю спеціаліста зняти інформацію з мобільного телефону Apple Iphone 12 Pro Max темно-сірого кольору з ІМЕІ: НОМЕР_2 , після чого це арештоване майно передати на відповідальне зберігання власнику майна ОСОБА_4 .

Попередити ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1