Справа № 357/3540/22
У Х В А Л А

05 травня 2023 року м. Біла Церква

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3

щодо нерозгляду керівником сектору дізнання Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області клопотання про надання інформації у кримінальному провадженні № 0001549, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.08.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

02.05.2023 до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла скарга потерпілого ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001549, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.08.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

В обґрунтування своєї скарги зазначає, що 19.04.2023 через канцелярію Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ним було подано клопотання до керівника сектору дізнання в порядку ст. 56, 93 КПК України щодо надання інформації по кримінальному провадженню про результати виконання доручення прокурора Кладова від 28.03.2023 стосовно відсторонення від ведення справи дізнавача ОСОБА_4 та призначення іншого дізнавача, а також усунення недоліків, встановлених ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 16.05.2023.

Вважає, що керівник СД Білоцерківського РУП мав розглянути вказане клопотання в порядку та у строки, передбачені ст. 220 КПК України, однак станом на день звернення із цією скаргою, клопотання не розглянуте, а тому останній допустив бездіяльність, яка може бути оскаржена на підставі п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Враховуючи вказане, просить визнати дії начальника сектору дізнання Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 протиправними та бездіяльністю та зобов`язати його виконати вимоги ст.ст. 39, 220 КПК України.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_3 та його представник адвокат ОСОБА_6 скаргу підтримали та просили її задовольнити.

Керівник сектору дізнання Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 , будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду скарги в судове засідання не прибув про причини неявки не повідомив, що відповідно до ч.3 ст.306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши заявника та його представника, дослідивши скаргу та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Згідно із положеннями ч. 1 ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, задля чіткого та імперативного визначення процедур та запобігання свавільного використання владними органами своїх повноважень та забезпечення умов справедливого судочинства.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК України під кримінальним провадженням слід розуміти досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 цього Кодексу.

За змістом ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України

Так, згідно до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

При цьому, відповідна бездіяльність може бути оскаржена виключно за наявності таких умов: слідчий, дізнавач або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК України строк; з клопотанням про здійснення процесуальної дії звернувся суб`єкт, що має на це право; відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена.

Відповідно до ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Наведена норма дозволяє звернутися до слідчого судді зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством. При цьому, звернутись з клопотанням в порядку ст. 220 КПК України законодавець наділяє правом учасників кримінального провадження, перелік яких визначено диспозицією вказаної норми, а також визначає коло осіб, яким таке клопотання має бути адресоване та які уповноважені надати відповідь на таке клопотання, тобто слідчого та/або дізнавача та/або прокурора, крім іншого, встановлюючи умову його подання наявність досудового розслідування.

Узагальнюючи норми кримінального процесуального закону, слід дійти висновку, що процесуальні дії - це дії, спрямовані на виконання завдань кримінального провадження на різних стадіях кримінального процесу, проведення яких забезпечується силами, засобами кримінального провадження на підставах і в порядку, передбачених кримінальним процесуальним законодавством.

Поряд з тим, у постанові Касаційного кримінального суду від 05.09.2018 у справі №438/1749/16-к зазначено, що процесуальні дії - це регламентований кримінальним процесуальним законом комплекс заходів (дій), що спрямовані на збирання, фіксацію та перевірку доказів. Їх значення полягає в тому, що вони є основним способом всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження, досягнення завдань кримінального провадження. Вказане знайшло своє відображення

У даному кримінальному провадженні було встановлено, що сектором дізнання Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області проводиться дізнання у кримінальному провадженні № 0001549, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.08.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

ОСОБА_3 є потерпілим у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до постанови т.в.о. начальника сектору дізнання ОСОБА_8 від 18.08.2021 у вказаному кримінальному провадженні визначено групу дізнавачів у складі старшого дізнавача ОСОБА_4 та дізнавача ОСОБА_9

19.04.2023 потерпілий ОСОБА_3 звернувся до начальника сектору дізнання Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області із клопотанням про надання інформації по кримінальному провадженні, а саме щодо відсторонення дізнавача ОСОБА_4 від кримінального провадження, щодо усунення виявлених ухвалою слідчого судді від 16.05.2022 вимог чинного законодавства. Отже, за своєю суттю подане клопотання є запитом щодо надання інформації про стан дізнання по кримінальному провадженню.

При цьому слідчий суддя враховує, що відповідно до правового висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 у справі №823/1837/17 (К/9901/29293/18) (провадження №11-1461апп18), які беруться слідчим суддею до уваги в силу вимог ст. 13 Закону №1402-VIII, спір стосовно бездіяльності прокуратури (органу досудового розслідування) щодо ненадання відповіді на заяву стосовно надання інформації про стан досудового розслідування кримінальних проваджень підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Касаційний кримінальний суд Верховного Суду у постанові від 22.05.2019 у справі №705/5060/18 (провадження №61-3331св19) зазначає, що якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

За таких обставин, наявність визначених у законі вимог щодо порядку звернення до слідчого судді з оскарженням рішень, дії чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора не є тотожним обмеженню в доступі до правосуддя, а отже не означає обмеження у праві на справедливий судовий розгляд.

Слідчий суддя вважає помилковими доводи заявника про те, що керівник сектору дізнання Білоцерківського РУП був зобов`язаний розглянути подане ним клопотання про надання інформації по кримінальному проваджені у порядку та в строки, передбачені ст. 220 КПК України.

Слідчий суддя зазначає, що повноваження керівника органу дізнання регулюються положеннями ст. 39-1 КПК України, яка не передбачає ані порядку ані строків розгляду керівником органу досудового розслідування клопотання сторони захисту щодо надання інформації про рух кримінального провадження.

Більше того, керівник органу дізнання не входить до кола суб`єктів, зобов`язаних в порядку та строки, передбачені ст. 220 КПК України розглядати клопотання сторони захисту про виконання процесуальних дій. Натомість такими обов`язками наділені лише слідчий, дізнавач і прокурор. При цьому, з огляду на положення ст. 39-1КПК України, керівник органу дізнання користується повноваженнями дізнавача виключно у випадку здійснення ним дізнання у відповідному кримінальному провадженні. Водночас, стороною захисту не доведено, що керівник сектору дізнання ОСОБА_10 користується повноваженнями дізнавача у цьому кримінальному провадженні.

Враховуючи вказане, у керівника сектору дізнання не виникло обов`язку розгляду клопотання заявника в порядку ст. 220 КПК України.

Водночас, положення ст. 303 КПК України, не передбачають можливості оскарження нерозгляду клопотання щодо надання керівником органу дізнання інформації у кримінальному провадженні в порядку ст. 39-1 КПК України, оскільки вказана норма не містить обов`язку відповідного керівника розглянути таке клопотання у визначений законом строк.

Поряд з тим, із матеріалів кримінального провадження, зокрема із повідомлення від 01.05.2023 вбачається, що начальником сектору дізнання ОСОБА_10 було розглянуто звернення потерпілого ОСОБА_3 від 19.04.2023 та направлено на його адресу відповідь на звернення.

Згідно з ч. 4 ст. 304 КПК України, у разі якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню, то в такому разі слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження.

З огляду на те, що ухвалою слідчого судді провадження по скарзі було відкрито, то враховуючи перелік видів рішень, які можуть бути постановлені за результатами розгляду скарги, визначеними частиною другою статті 307 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні скарги.

Керуючись ст. ст. 220, 303, 304, 306, 307, 309, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задовленні скарги ОСОБА_3 щодо нерозгляду керівником сектору дізнання Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області клопотання про надання інформації у кримінальному провадженні № 0001549, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.08.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11