Провадження № 1-кс/522/2622/23
УХВАЛА

04 травня 2023 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №2 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, із вищою освітою, офіційно не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного в рамках кримінального провадження №0001165 від 19.10.2022 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідуванняОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0001165 від 19.10.2022 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

До слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси звернувся слідчий слідчого відділення відділу поліції №2 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області лейтенант поліції ОСОБА_3 з клопотанням, погодженим прокурором Приморської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносноОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0001165 від 19.10.2022 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, обґрунтовуючи його наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, щоОСОБА_5 , достовірно знаючи про те, що Указом Президента України та Верховного головнокомандувача Збройних сил України ОСОБА_8 від 24.02.2022 № 64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ХІ введено військовий стан на всій території України, дію якого, згідно з Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 16.11.2022 № 2738-IX, продовжено строком на 90 діб, а також про те, що до КК України внесені зміни згідно із Законом України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство» № 2117-ІХ від 03.03.2022 року, вчинив кримінальне правопорушення за наступних обставин.

Так, 12.10.2022 близько 22:10 години перебуваючи на законних підставах у ресторації « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (колишня назва « ІНФОРМАЦІЯ_3 ») за адресою АДРЕСА_2 , оскільки сезонно охороняє у неробочий час майно указаного закладу, ОСОБА_5 під час виконання покладених на нього обов`язків, помітив у підсобному приміщенні ресторану, вхід до якого є лише у нього та співробітників закладу, мобільний телефон марки «Sumsung Galaxy A51/128 GB», в корпусі чорного кольору, моделі SM-A515FZKWSEK, з серійним номером SM-A515F/DSN, IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 та усвідомлюючи, що останній залишено кимось із співробітників закладу та те, що за ним повернуться, діючи умисно, із корисливих мотивів, реалізуючи раптово виниклий злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та передбачаючи суспільно - небезпечні їх наслідки і бажаючи їх настання, переконавшись в тому, що його дії носять таємний характер та непомітні для оточуючих, викрав вищевказаний мобільний телефон та по завершенні робочої зміни 13.10.2022 залишив місце скоєння злочину, розпорядившись викраденим мобільним телефоном на власний розсуд, спричинивши потерпілій ОСОБА_9 матеріальні збитки на суму 6000 грн.

11.04.2023 року ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

04.05.2023 року ОСОБА_10 затримано в порядку ст. 191 КПК України на підставі ухвали слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 03.05.2023 року.

Беручи до уваги наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України та враховуючи неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити у повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні з метою примусити їх відмовитись від дачі свідчень.

Підозрюваний та його захисник проти застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту заперечували, посилаючись на те, що ризики не доведені, просили застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

11.04.2023 року ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Факт вчинення кримінального правопорушення, інкримінованого ОСОБА_5 підтверджується комплексом зібраних у кримінальному провадженні доказів, а саме:

-протоколом прийняття заяви від ОСОБА_9 про крадіжку належного їй мобільного телефону марки «Sumsung Galaxy A51»;

-протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка зазначає, що в ніч з 12.10.2022 року на 13.10.2022 року викрадено її мобільний телефон марки «Sumsung Galaxy A51», який вона залишила на робочому місці;

-протоколом огляду речей та документів із потерпілою ОСОБА_9 , а саме відеозапису з камер відео нагляду закладу «Цезар»;

-протоколом огляду предмета, а саме мобільного телефону марки «Sumsung Galaxy A51», в корпусі чорного кольору IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який зазначає, що під час перегляду відеозаписів з камер відео нагляду закладу «Цезар» виявив як ОСОБА_5 викрав мобільний телефон потерпілої;

-протоколом огляду речей та документів, а саме мобільного телефону свідка ОСОБА_11 , під час огляду якого, в галереї, було виявлено та оглянуто відеозапис із камер відео нагляду ресторації Оттона (колишня назва «Цезар»);

-протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який зазначає, що 12.10.2022 року потерпіла ОСОБА_9 повідомила йому що забула свій мобільний телефон в підсобному приміщенні закладу «Цезар»;

-протоколом огляду речей та документів зі свідком ОСОБА_12 , а саме відеозапису з камер відео нагляду закладу «Цезар»;

-речовим доказом вилученим та повернутим потерпіліймобільним телефоном марки «Sumsung Galaxy A51», в корпусі чорного кольору IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 ;

-матеріалами тимчасового доступу, отриманими у операторів стільникового зв`язку на підставі судових рішень та аналітичною довідкою УОТЗ ГУНП в Одеській області, виготовленою за матеріалами отриманими під час тимчасового доступу до речей та документів в мобільних операторів;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , який зазначає, що 13.10.2022 року бачив записи з камер відео нагляду закладу ресторація Оттона (колишня назва «Цезар»), на яких бачив як ОСОБА_5 викрав мобільний телефон, що належить потерпілій ОСОБА_9 .

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, яке згідно з ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів. Санкцією ч. 4 ст. 185 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Крім того, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 навмисно ухиляється від отримання повісток про виклик та відмовляється з`являтися до слідчого, в результаті чого переховується від правоохоронних органів.

Так, 17.02.2023 року гр. ОСОБА_5 були відправлені повістки про виклик до слідчого за допомогою поштового зв`язку ПАТ «Укрпошта». Так 14.02.2023 року за №60.2-170 слідчим було надано доручення оперативному підрозділу в порядку ст. 40 КПК України для встановлення місця проживання гр. ОСОБА_5 та вручення останньому повісток про виклик до слідчого для участі в слідчих діях. На виконання даного доручення було надано запит №60.2-2890 від 15.03.2023 року до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрації та місця проживання ГУДМС України в Одеській області, згідно відповіді на який гр. ОСОБА_5 проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Також на виконання даного доручення було отримано рапорт О/у СКП ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_14 , який повідомляє, що при спробі вручення повісток про виклик до слідчого гр. ОСОБА_5 від їх отримання відмовився.

Також була допитана в якості свідка ОСОБА_15 , що працює на посаді начальника відділення №65098 ПАТ «Укрпошта», яка повідомила що на ім`я гр. ОСОБА_5 20.03.2023 року надійшли 3 заказних листа, відправником яких був ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області, гр. ОСОБА_5 був належним чином повідомлений про наявність даної кореспонденції для отримання.

16.03.2023 року повістки про виклик до слідчого на ім`я ОСОБА_5 були направлені до КП ЖКС «Хмельницький», до території обслуговування якого входить адреса: АДРЕСА_1 , за якою мешкає гр. ОСОБА_5 , для вручення їх адресату, однак при спробі співробітниками КП ЖКС «Хмельницький» передати дані повістки - останній, знаходячись вдома, двері не відчинив.

29.03.2023 року була допитана в якості свідка ОСОБА_16 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 з 1994 року, та є сусідкою, по комунальній квартирі, гр. ОСОБА_5 , яка повідомила, що знайома з ОСОБА_5 з 2007 року, та що з лютого 2023 року до ОСОБА_5 неодноразово приходили працівники поліції для вручення останньому повісток про виклик до слідчого, але останній їм двері не відчиняв та робив вигляд що його вдома немає, а коли працівники поліції йшли то він виходив із своєї квартири та запитував у неї навіщо приходили працівники поліції, та просив її наступного разу не відчиняти їм двері та повідомляти їм що він за цією адресою давно не проживає.

На підставі викладеного, слідчим суддею Приморського районного суду м. Одеси від 03.05.2023 року було задоволено клопотання слідчого та надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою його приводу для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Отже, вивченням характеристики ОСОБА_5 встановлено, що підозрюваний не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей, на даний час ніде не навчається та не працює, раніше не судимий, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, навмисно ухилявся від отримання повісток про виклик та відмовлявся з`являтися до слідчого, що підтверджує наявність ризику, визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також у слідчого судді є достатні підстави вважати наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні з метою примусити їх відмовитись від дачі свідчень, які викривають його у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення. Про наявність зазначеного ризику свідчить той факт що на теперішній час покази свідків є єдиним джерелом доказів, які викривають його саме у вчиненні даного кримінального правопорушення.

За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до ОСОБА_5 не запобігатиме наведеним ризикам.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, згідно з ч. 2 ст. 183 дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Враховуючи, що 11.04.2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та досудове розслідування має бути закінчено до 11.06.2023 року.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність визначення відносно ОСОБА_5 застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2023 року, тобто у сумі 53680,00 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят гривень 00 коп.) гривень.

Для запобігання встановленим ризикам у випадку внесення застави доцільним буде покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які будуть додатковою гарантією його належної поведінки поряд з ризиком втрати грошових коштів, внесених в якості застави, у випадку невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Щодо відомостей, отриманих від підозрюваного під час судового засідання про протиправні дії працівників поліції, слідчий суддя звертає увагу, що згідно з ст. 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод нікого не може бути піддано катуванню або нелюдському чи такому, що принижує гідність, поводженню або покаранню.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Виходячи з практики Європейського Суду з прав людини у випадках, коли особа висуває небезпідставну скаргу на жорстоке поводження з боку представників держави, що порушує статтю 3 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, обов`язком національних органів є проведення «ефективного офіційного розслідування», спроможного встановити факти та виявити і покарати винних. В іншому випадку загальна юридична заборона катувань та нелюдського або такого, що принижує гідність, поводження та покарання була б, незважаючи на основоположну важливість, неефективною на практиці, та у деяких випадках представникам держави було б можливо фактично безкарно порушувати права тих, хто знаходиться під їхнім контролем (п. 102, рішення ЄСПЛ «Ассенов та інші проти Болгарії» та п. 131, рішення ЄСПЛ «Лабіта проти Італії»).

Відповідно до ч. 6, ч. 7 ст. 206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та: 1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи; 2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи; 3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

Слідчий суддя зобов`язаний діяти в порядку, передбаченому частиною шостою цієї статті, незалежно від наявності заяви особи, якщо її зовнішній вигляд, стан чи інші відомі слідчому судді обставини дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі.

Враховуючи викладене та те, що під час судового засідання відсутня можливість достовірно перевірити вказані підозрюваним обставини, слідчий суддя вважає за необхідне доручити:

- територіальному управлінню ДБР у м. Миколаєві, провести перевірку заявлених підозрюваним ОСОБА_5 обставин щодо застосування фізичного та психологічного насильства до нього з боку працівників поліції під час затримання та проведення працівниками поліції слідчих дій відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України;

- керівнику Приморської окружної прокуратури м. Одеси невідкладно забезпечити проведення судово-медичного обстеження підозрюваного.

При цьому слідчий суддя зазначає, що перевірці підлягає інформація, викладена підозрюваним щодо тортур, побиття та фізичного насильства працівниками СВ ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178,183, 194, 196, 197, 206, 371-372, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №2 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0001165 від 19.10.2022 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити.

Застосувати до підозрюваногоОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеській слідчий ізолятор» строком на 39 (тридцять дев`ять) днів, тобто в межах строку досудового розслідування, а саме до 11.06.2023 року включно.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з моменту затримання, тобто з 04.05.2023 року.

Визначити відносноОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави як запобіжного заходу, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2023 року, тобто у сумі 53680,00 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят гривень 00 коп.) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/2622/23.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваногоОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора в розумні строки;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

3) не відлучатися з міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд/в`їзд з України;

5) утримуватись від спілкування з потерпілою ОСОБА_9 та з особами, допитаними як свідки в рамках даного кримінального провадження, а саме з ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 11.06.2023 року, тобто в межах строку досудового розслідування.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

На підставі ст. 206 КПК України доручити начальнику ДП «Одеський слідчий ізолятор» невідкладно забезпечити проведення судово-медичного обстеження підозрюваного ОСОБА_5 .

Доручити територіальному управлінню ДБР у м. Миколаєві, провести перевірку заявлених підозрюваним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обставин щодо застосування фізичного та психологічного насильства до нього з боку працівників поліції під час затримання та проведення працівниками поліції слідчих дій відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Копії ухвали направити до територіального управління ДБР у м. Миколаєві для виконання, керівнику Одеської обласної прокуратури для контролю.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали проголошено 04.05.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1