Справа № 455/1176/22
Провадження № 1-кс/455/154/2023
У Х В А Л А

27 квітня 2023 року м. Старий Самбір

СТАРОСАМБІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши подане у кримінальному провадженні №0000440 від 23.08.2022 року заступником начальника СВ ВП №1 Самбірського РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Львів, без постійного місця проживання та адресиреєстрації, українець, громадянин України, з професійно-технічною освітою, непрацюючий, останній раз судимий 25.02.2021 року Франківським районним судом м. Львів за ч.2 ст.185, ч.2 ст.15, ч.2 ст.185, ч.3 ст.185, ч.2 ст.15, ч.3 ст.185, ч.1 ст.263 КК України,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.1 ст.263-1 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

ЗМІСТ КЛОПОТАННЯ СТОРОНИ ОБВИНУВАЧЕННЯ

Сторона обвинувачення звернулась до суду із клопотанням про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в обґрунтування якого, вказує, що ОСОБА_4 , будучи неодноразово раніше судимим за вчинення різного роду злочинів, зокрема останній раз 25.02.2021 року Франківським районним судом м. Львів за ст. ст. 185 ч. 2, 15 ч. 2, 185 ч. 2, 185 ч. 3, 15 ч. 2, 185 ч. 3, 263 ч. 1, 70 КК України до чотирьох років позбавлення волі та маючи не зняту і не погашену, в передбаченому законом порядку, судимість, в тому числі за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 263 ч. 1 КК України, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та знову підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільну небезпеку та протиправність своїх дій у сфері незаконного поводження з вогнепальною зброєю, бойовими припасами та вибуховими речовинами, діючи умисно в період із невстановленого органом досудового розслідування часу до 23.03.2023 року, за невстановлених слідством обстави, шляхом присвоєння знайденого у невстановленому слідством місці, придбав пістолет марки «EKOL Major» калібру 9 mm. P,A.K. промислового турецького виробництва, який згідно висновку судової експертизи з дослідження зброї, виробник класифікує як стартовий (шумовий) пістолет, а також шляхом присвоєння знайденого у невстановленому слідством місці, придбав п`ятнадцять патронів, які згідно висновку судової експертизи з дослідження зброї, є боєприпасами, а саме патронами калібру 9 х 18 мм. (ПМ), які призначені для стрільби із бойової, короткоствольної нарізної вогнепальної зброї пістолетів Макарова та пістолетів-кулеметів відповідного калібру, котрі виготовлені промисловим способом та придатні до стрільби, які носив та зберігав при собі серед особистих речей до 23.03.2023 року.

В подальшому ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільну небезпеку та протиправність своїх дій у сфері незаконного поводження з вогнепальною зброєю, бойовими припасами та вибуховими речовинами, діючи умисно в період із невстановленого органом досудового розслідування часу до 23.03.2023 року, за невстановлених слідством обстави, у невстановленому слідством місці, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконну переробку вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу та незаконне видалення її маркування, а саме шляхом саморобного висвердлювання у каналі ствола, що призвело до збільшення його внутрішнього діаметру, у вигляді грубої абразивної обробки та незбереження симетрії і зменшення товщини стінки в праву сторону відносно повздовжньої осі каналу ствола, а також саморобного висвердлювання, видалив нез`ємну перегородку каналу ствола, яка передбачена конструкцією пістолета.

Після вчинення вище зазначених дій, вказаний пістолет, згідно висновку судової експертизи з дослідження зброї, не відповідає вимогам до шумової (стартової) зброї, оскільки був перероблений та в наданому на дослідження стані є короткоствольною гладкоствольною вогнепальною зброєю, який призначений для проведення пострілів як штатними шумовими патронами калібру 9 мм. Р.А., так і нештатними патронами калібру 9 мм. Р.А. газовими та патронами спорядженими гумовими або аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами, а також патронами роздільного спорядження, які складаються зі штатних шумових патронів калібру 9 мм. Р.А.К. та картечі діаметром 7 мм. Снаряди (картечини діаметром 7 мм.), які відстріляні із даного пістолета, способом роздільного заряджання, володіють достатньою вражаючою здатністю для ураження цілі, що значно перевищу мінімальну питому кінетичну енергію снаряду, необхідної для визначення зброї вогнепальною, яка складає 0,5 Дж/мм. кв. А також, шляхом тертя грубими абразивними матеріалами, ОСОБА_4 незаконно видалив із зазначеного пістолета маркувальні позначення та серійний заводський номер вогнепальної зброї.

Продовжуючи свою протиправну діяльність, ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільну небезпеку та протиправність своїх дій у сфері незаконного поводження з вогнепальною зброєю, бойовими припасами та вибуховими речовинами, діючи умисно та реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на збут вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу, 23 березня 2023 близько 20:00 год., перебуваючи в АДРЕСА_1 , а саме поблизу автовокзалу, з корисливих мотивів, без передбаченого законом дозволу, продав ОСОБА_6 , анкетні дані якого змінено, з метою забезпечення його безпеки, на підставі постанови про зміну анкетних даних, п`ятнадцять патронів, які згідно висновку судової експертизи з дослідження зброї, є боєприпасами, а саме патронами калібру 9 х 18 мм. (ПМ), які призначені для стрільби із бойової, короткоствольної нарізної вогнепальної зброї пістолетів Макарова та пістолетів-кулеметів відповідного калібру, котрі виготовлені промисловим способом та придатні до стрільби, а також пістолет марки «EKOL Major» калібру 9 mm. P,A.K. промислового турецького виробництва, який виробник класифікує як стартовий (шумовий) пістолет, однак котрий, згідно висновку судової експертизи з дослідження зброї, після його переробки, в наданому для дослідження стані, є короткоствольною гладкоствольною вогнепальною зброєю, за що отримав грошові кошти в сумі 20000 грн.

За результатами проведених слідчих дій 10.04.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 263 та частини 1 статті 263-1 КК України.

Вказуючи на обґрунтованість повідомленої підозри, а також на наявність ризиків здійснення підозрюваним дій, запобігання спробам яких є метою застосування запобіжних заходів у кримінальному проваджені, сторона обвинувачення звернулась до суду із клопотанням про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання.

ПРАВОВА ПОЗИЦІЯ СТОРОНИ ЗАХИСТУ

Підозрюваний в судовому засіданні пояснив, що вину у вчиненні кримінальних правопорушень визнає та проти застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою - не заперечував.

ПОЛОЖЕННЯ КРИМІНАЛЬНОГО ПРОЦЕСУАЛЬНОГО ЗАКОНОДАСТВА

Тримання під вартою це один із передбачених статтею 176 КПК України запобіжних заходів, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України (частина 1 статті 183, з урахуванням частини 1 статті 176 КПК України).

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України (частина 2 статті 177 КПК України).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, наявність постійного місця роботи, репутацію, майновий стан, наявність судимостей, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки та інші обставини (частина 1 статті 178 КПК України).

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: (1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК України).

МОТИВИ СУДУ ПРИ ВИРІШЕННІ КЛОПОТАННЯ

Обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення

Обґрунтована підозра означає наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення, при цьому, факти, які викликають підозру не повинні бути того ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку. Термін «обґрунтованість» також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень (пункти 126-127 Рішення ЄСПЛ від 10.12.2019 року у справі «Кавала проти Туреччини»).

Виступаючи в ролі такого об`єктивного спостерігача, суд, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, повинен переконатися в існуванні обґрунтованої підозри у вчиненні правопорушення особою, а матеріали надані стороною обвинувачення в обґрунтування відповідного клопотання чітко визначають діяння, яке підозрюваний, нібито, вчинив, і доказово пояснюють зв`язок між підозрюваним та цим діянням.

Результати вивчення та аналізу матеріалів клопотання, а також доводів прокурора на його обґрунтування, дозволяють стверджувати про належний, для поточного етапу досудового розслідування, рівень обґрунтованості тверджень прокурора про те, що кримінальне правопорушення дійсно мало місце і це правопорушення вчинено підозрюваним.

Окрім визнання своєї вини у вчиненні кримінальних правопорушень підозрюваним, обґрунтованість підозри підтверджується дослідженими в судовому засіданні матеріалами кримінального провадження, копії яких стороною обвинувачення долучено до клопотання про застосування запобіжного заходу.

Мета застосування запобіжного заходу, ризики перешкоди кримінальному провадженню

Метою застосування запобіжного заходу прокурор вказує забезпечення виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

З огляду на інформацію про особу підозрюваного та спосіб його життя, суд вважає, що прокурором доведено наявність вищевказаних передбачених статтею 177 КПК України ризиків, оскільки в судовому засіданні встановлені обставини того, що підозрюваний: (1) обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років; (2) не має місця реєстрації та постійного місця проживання; (3) офіційно не працює, (4) відсутні міцні соціальні зв`язки; 5) може перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом вчинення тиску на свідків кримінального правопорушення, зокрема на особу, яка провела оперативну закупку вогнепальної зброї та котра йому добре відома, з метою спонукання її змінити свідчення; 6) перебуваючи на волі може вчинити інші кримінальні правопорушення, зокрема злочини проти власності, з метою задоволення своїх побутових потреб; 7) може переховуватись від органів досудового розслідування, оскільки не має постійного місця проживання та взагалі не має місця реєстрації.

Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів

З огляду на вищевикладені відомості про особу підозрюваного та спосіб його життя в їх сукупності, суд дійшов висновку про неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Розмір застави

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина 4 статті 182 КПК України).

Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 2 частини 5 статті 182 КПК України).

В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний постійного місця проживаня не має, не працює, 27.01.2023 року звільнився з державної установи "Маневицька виправна колонія №42" та з 31.01.2023 року перебуває на обліку та періодично користувався послугами відділення нічного перебування Центру обліку та нічного перебування бездомних осіб Управління соціальної політики Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради.

З огляду на вищевказані обставини, суд дійшов висновку про те, що запропонований прокурором розмір застави у 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб є завідомо непомірним для підозрюваного та про можливість встановлення підозрюваному, з огляду на його майновий стан, мінімального розміру застави, що у даному випадку, становить 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ВИСНОВКИ СУДУ

Підсумовуючи вищевикладене, суд зазначає, що клопотання про застосування запобіжного заходу подано стороною обвинувачення на передбачених кримінальним процесуальним законом підставах та для досягнення легітимної мети, яка може бути досягнута шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що у даному випадку буде розумним та співрозмірним обмеженням права підозрюваного з огляду на завдання кримінального провадження та суспільний інтерес, який незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Керуючись статтями 2, 132, 309, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на строк шістдесят днів до 26.06.2023 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53680,00 грн.

У разі внесення застави у розмірі, визначеному в ухвалі, зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора та суду, а також покласти на нього наступні обов`язки:

1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Строк дії даної ухвали встановити до 26.06.2023 року.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1