Номер провадження № 1-кп/756/828/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2021 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі суду присяжних:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

судді ОСОБА_2 ,

присяжних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_6 ,

прокурора ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

захисника ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

потерпілої ОСОБА_11 ,

представника потерпілої ОСОБА_12 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 15 Оболонського районного суду міста Києва клопотання захисника ОСОБА_10 про відвід головуючого судді в суді присяжних та відводу складу суду в кримінальному провадженні за обвинувачення ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, який мешкає за адресою АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчинені злочинів, передбачених п. 6, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває кримінальне провадження у відношенні ОСОБА_8 обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених п. 6, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України.

Захисником ОСОБА_10 було надіслано на електронну адресу суду заяви про відвід головуючого судді ОСОБА_1 та складу суду у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_8 . Підставою відводу є те, що на думку захисника Оболонський районний суд м. Києва не був утворений у законний спосіб, який визначено Указом Президента України «Про внесення змін до мережі та кількісного складу суддів місцевих судів» від 18 жовтня 2001 року № 990/2001. Так, відповідно до п. 2 вказаного Указу був утворений Оболонський районний суд м. Києва і згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 07.02.2002 року був нібито зареєстрований. Однак після цього він не був взятий на облік органами державної статистики, а отже не є «новоутвореною юридичною особою в розумінні п. 2 Указу Президента від 18.10.2001. Відсутні гарантії того, що судді та присяжні можуть розглядати справу безсторонньо і ухвалити законне, обґрунтоване та справедливе рішення.

Крім того, захисник ОСОБА_10 вважає, що головуючим суддею ОСОБА_1 проігноровано надані стороною захисту докази недопустимості наданих прокурором доказів, залишив їх поза увагою, проявив схильність до сторони обвинувачення, чим порушив право ОСОБА_8 на захист. Захисник ОСОБА_10 вважає, що головуючим суддею ОСОБА_1 було допущено порушення норм процесуального права під час здійснення правосуддя, чим, на думку захисника, було вчинено дії, які свідчать про упередженість судді, тобто наявність підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, що є підставою для відводу.

Обвинувачений ОСОБА_8 та захисник ОСОБА_9 у судовому засіданні підтримали клопотання захисника, просили його задовольнити. Захисник ОСОБА_9 також доповнив пояснення захисника ОСОБА_10 , а саме вважав, що головуючий суддя ОСОБА_1 , вирішуючи питання продовження строку тримання під вартою, з власної ініціативи, тобто без посилання на це прокурора, доповнив обґрунтування щодо ризику впливу на свідків обставинами, які були наведені обвинуваченим у судовому засіданні.

Прокурор, потерпіла та її представник у судовому засіданні просили відмовити в задоволенні клопотання захисника, посилаючись на те, що клопотання не є обґрунтованими.

Вислухавши клопотання захисника ОСОБА_10 , доповнення захисника ОСОБА_9 та йог думку, думку обвинуваченого, прокурора, потерпілої та її представника, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України, кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим, як це передбачено ст. 80 КПК України.

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід слідчому судді, передбачений ст. 75, 76 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України суддя, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 81 КПК України заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів.

За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Отже, законом визначено як підставу відводу чи самовідводу - інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Оболонський районний суд м. Києва, як юридичну особу, було зареєстровано 07.02.2002 та присвоєно ЄДРПОУ - 02896785, а тому відсутні підстави стверджувати, що Оболонський районний суд м. Києва утворений і діє незаконно. За таких обставин, суд приходить до висновку, що заява захисника ОСОБА_10 про відвід складу суду задоволенню не підлягають.

Клопотання захисника про відвід головуючого, заявлене з підстав міркування щодо можливого упередженого ставлення судді ОСОБА_1 , при задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_8 . Так суд, на думку захисника, не перевірив доказами обґрунтованість підозри при обранні запобіжного заходу, а також не визнав явно недопустимими доказами ті докази щодо яких було заявлено клопотання захисником ОСОБА_10 .

Як видно з рішення суду від 24.02.2021, суд навів своє мотивування причин, які унеможнюють, на його суду, надання оцінки підозрі, які і можливості оцінці (дослідженню) доказів окремо під час вирішення питання обрання чи продовження запобіжного заходу. Крім того, як свідчать матеріали справи, наразі рішення суду про продовження запобіжного заходу перебуває на апеляційному оскарженні, а отже рішення суду буде перевірено в передбачений законом спосіб. Тож суд вважає, що незгода з прийнятим процесуальний рішенням у справі не може бути підставою для його відводу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (п. 43 рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії»).

Сумніви захисника ОСОБА_10 щодо наявності у судді ОСОБА_1 можливості неупереджено та безсторонньо розглянути кримінальне провадження та прийняти рішення мають суб`єктивний, а не об`єктивний характер, жодними належними та допустимими доказами не підтверджуються.

Те, що захисник ОСОБА_10 внаслідок суб`єктивних міркувань сумнівається в неупередженості судді ОСОБА_1 не свідчить про упередженість та необ`єктивність останнього, а отже, як наслідок, не тягне за собою усунення головуючого від розгляду даного кримінального провадження.

Обставин, які передбачені ст. 75, 76 КПК України та виключають участь судді ОСОБА_1 у вказаному кримінальному провадженні, під час розгляду заяв про відвід не встановлено.

Тож, досліджуючи доводи захисника, приймаючи до уваги визначені Кримінальним процесуальним кодексом України рішення, які суд має право ухвалити при розгляді клопотань про обрання та продовження запобіжного заходу (дискрецію), як то задовольнити чи відмовити у задоволенні клопотання прокурора, слід оцінити, чи може у стороннього спостерігача утворитись уява упередженості судді (колегії суддів), у випадку прийняття рішення в спосіб передбачений законом.

Оцінюючи такий критерій як неупередженість, слід взяти до уваги положення статті 6 Конвенції про захист прав й основних свобод людини, а саме - кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Оцінку поняттю «безсторонність» було надано в рішеннях Європейського суду з прав людини (справа П`єрсак, А 53 параграф 30; Фіндлей, ор. сіt). Зокрема до безсторонності суду існує дві вимоги: суд повинен бути суб`єктивно вільний від упередження чи зацікавленості в результаті справи, по-друге, він також має бути безсторонній з об`єктивної точки зору, тобто має запропонувати досить гарантій для виключення будь-якого обґрунтованого сумніву стосовно його безсторонності. Аби задовольнити ці вимоги, суд повинен відповідати суб`єктивному і об`єктивному тесту: існування безсторонності для цілей статті 6 параграф 1 повинно визначатись згідно з суб`єктивним тестом, тобто на підставі особистого переконання окремого судді в даній справі, і також згідно з об`єктивним тестом, тобто встановлення - чи суддя має гарантії, достатні для виключення будь-якого законного сумніву стосовно безсторонності.

Аналогічною за змістом сформовано позицію в Бангалорських принципах поведінки судді. Зокрема пунктом 2.5 визначено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Проводячи аналіз указаного, а також оцінюючи критерії оцінки поняття «безсторонність» (неупередженість), можна дійти висновку, що обставини, які перешкоджають розгляду судом присяжних, під головуванням судді ОСОБА_1 , відсутні, оскільки захисником не було доведено, що наразі наявне певне суспільне уявлення про можливе упереджене ставлення суду як до обвинуваченого так і до сторони захисту в цілому, що є ключовою складовою для визначення наявності елементів поняття упередженості суду.

Ураховуючи наведені висновки, на думку суду, клопотання захисника ОСОБА_10 про відвід суддів в суді присяжних з розгляду кримінального провадження у відношенні ОСОБА_8 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 7, 75, 76, 80, 81, 82, 350, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_10 про відвід головуючого судді в суді присяжних та відводу складу суду в кримінальному провадженні у відношенні ОСОБА_8 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення щодо неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення, яке буде прийнято за наслідками розгляду справи по суті.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Присяжні ОСОБА_3

ОСОБА_4

ОСОБА_5