Справа № 646/5176/23
Провадження № 1-кс/646/1722/2023
УХВАЛА

іменем України

12.09.2023 року слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 , вивчивши клопотання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0001012 від 08.09.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України,

в с т а н о в и в :

11.09.2023 слідчий СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_2 через систему «Електронний суд» звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, погодженим із прокурором Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: металевого предмету ззовні схожого на телескопічну дубинку яка належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони відчуження, розпорядження, із подальшим зберіганням майна, відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 року.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Як вказано у ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Однак, всупереч п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого про арешт майна зазначені підстава та мета арешту в загальних рисах та не конкретно.

Крім того, всупереч п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна не зазначено відповідне обґрунтування необхідності арешту майна та документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.

Однак, слідчим не зазначено в клопотанні всіх повних даних власника майна та його контактних даних (номеру телефону, адреси електронної пошти), з урахуванням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, що виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст. ст. 22, 24-28, 172 КПК України.

Вказані підстави позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та прийняти рішення по справі, об`єктивно позбавляє слідчого суддю можливості надання судження доцільності його арешту для досягнення дієвості кримінального провадження у відповідності до ч. 1 ст. 131 КПК України та унеможливлює доведення слідчим того, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні прокурора та що може бути виконане завдання для виконання якого прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 64-2, 170 173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0001012 від 08.09.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали прокурором для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя