Справа № 496/2670/23
Провадження № 1-кс/496/1143/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2023 року м. Біляївка

Слідчий суддя Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши лист - клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про зняття арешту з майна, -

В С Т А Н О В И В:

19 травня 2023 року на електрону адресу суду надійшов супровідний лист з назвою клопотання про зняття арешту з майна. Також додано ордер представника ОСОБА_3 , відповідь дізнавача СД ВП №2 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області від 10.05.2023 року, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, скарга на бездіяльність працівників поліції адресована ГУНП в Одеській області, копія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, ухвала Біляївського районного суду Одеської області від 12.04.2023 року.

Вивчивши вказані матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування, чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення клопотання про скасування арешту майна.

На підставі ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

Разом з тим, матеріали справи не містять самого клопотання заявника про скасування арешту з майна, додані лише вище зазначені матеріали.

Також суд зазначає, що раніше ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 18.05.2023 року, клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про зняття арешту з майна було повернуто особі, що його подала.

Враховуючи вказане, а також те, що до матеріалів не долучено копії самого клопотання про зняття арешту з майна, слідчий суддя позбавлений можливості здійснити розгляд справи за наданими матеріалами, тому слідчий суддя приходить до висновку, що подані матеріали підлягають поверненню заявнику щодо усунення та доповнення матеріалів.

Керуючись ст. 7, 9, 174 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про зняття арешту з майна повернути особі, що його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї може бути подано відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1