Дата документу 28.08.2023
Справа № 334/7363/23
Провадження № 1-кс/334/2485/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Ленінського районного суду м.Запоріжжя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Запоріжжя ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Запоріжжя, громадянин України, освіта середня, неодружений, непрацюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого в силу ст. 89 КК України,

за участі: прокурора ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_7 (Доручення про надання безоплатної вторинної правової допомоги № 028-280001677 від 26.08.2023), -

встановив:

Слідчий СВ Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ленінського районного суду м.Запоріжжя з клопотанням, погодженим прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Запоріжжя ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що досудовим розслідування встановлено, що 26 серпня 2023 року, приблизно о 17 годині 30 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходячись навпроти четвертого під`їзду буд. АДРЕСА_1 , діючи на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин до знайомого, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , під час словесного конфлікту, маючи прямий умисел, направлений на протиправне заподіяння смерті останньому, посягаючи на найвищу соціальну цінність - життя людини та свідомо бажаючи настання наслідків у вигляді смерті ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки у вигляді смерті та бажаючи їх настання, узяв у праву руку наявні у нього манікюрні ножиці та наніс ними не менше одного удару в область передньої лівої частини грудної клітини, спричинивши останньому тілесне ушкодження у вигляді одиночного проникаючого сліпого колотого поранення грудної клітини з ушкодженням серця, від якого ОСОБА_9 помер на місці події.

26.08.2023 ОСОБА_5 затримано у порядку ст.208 КПК України.

27.08.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Крім того, згідно вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час проведення досудового розслідування, встановлена наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний ОСОБА_5 може: - переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; - незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні; - вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим слідчий звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням.

Заслухавши слідчого та прокурора, які клопотання підтримали з підстав зазначених в ньому та просили обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою; проти клопотання сторони захисту про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту заперечували; підозрюваного та його адвоката, які просили обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту і заперечували проти клопотання слідчого, дослідивши матеріали клопотання та докази на його обґрунтування, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, клопотання захисника задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо особи міститься і в положеннях ст.ст. 177, 178, 183, 199 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам в тому числі переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог п.4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Враховуючи, що ОСОБА_5 раніше не судимий в силу ст. 89 КК України, підозрюється у вчиненні злочину за ч. 1 ст. 115 КК України, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, на підставі п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України до нього може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Перевіряючи доводи та обставини, на які посилаються слідчий та прокурор у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що додані до клопотання матеріали (протокол огляду місця події від 26.08.2023, яким зафіксовано обстановку вчиненого злочину; - протокол допиту свідка співмешканки підозрюваного ОСОБА_10 , яка пояснила, що 26.08.2023, приблизно о 19:15, останній прийшов додому у стані алкогольного сп`яніння та пояснив, що щойно розправився з якоюсь особою, а саме порізав когось ножицями; - протокол допиту свідка охоронця ОСОБА_11 , який 26.08.2023, приблизно о 17:30, бачив, як двоє невідомих чоловіків зайшли до магазину, один із яких мав сліди крові на футболці, після чого став втрачати свідомість, а інший - просив дати серветки, після чого пішов; - протокол допиту свідка заступника керуючого ОСОБА_12 , яка повністю підтвердила покази свідка ОСОБА_11 ; - протокол допиту свідка знайомої ОСОБА_13 , яка пояснила, що бачила початок конфлікту між ОСОБА_14 та ОСОБА_5 ; протокол огляду речі, а саме відеозапису з камери внутрішнього спостереження магазину «Економ+», на якому зафіксовано, як 26.08.2023 до магазину зайшли двоє чоловіків, один із яких ззовні схожий на потерпілого ОСОБА_15 , зі слідами крові на футболці, інший - схожий на підозрюваного ОСОБА_5 . Через деякий час, чоловік, ззовні схожий на ОСОБА_15 , втрачає свідомість та падає на підлогу, інший, схожий на підозрюваного ОСОБА_5 , - купує серветки, які у подальшому, залишає у магазині, обробляє руки антисептиком та виходить із магазину; - лікарським свідоцтвом про смерть №5312, згідно якого причиною смерті ОСОБА_8 є одиночне, проникаюче, сліпе, колоте поранення грудної клітки з ушкодженням серця) свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого злочину.

Виклад обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, слідчим зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, що їх підтверджують. Копії вказаних матеріалів додано до клопотання та досліджено у судовому засіданні.

Слід зазначити, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а також те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідчий суддя, дослідивши, матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку прийшов до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки об`єктивно зв`язує його з ними, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дане правопорушення.

У клопотанні, так і в судовому засіданні слідчим та прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають підстави для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам.

В контексті практики Європейського суду з прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Враховуючи дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, а саме ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, підозрюється у вчинені особливо тяжкого злочину, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність слідчим та прокурором ризику можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування (п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України), оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне, в матеріалах справи відсутні.

Наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України також доведена, оскільки підозрюваний може незаконно впливати на потерпілих, свідків у кримінальному провадженні.

Наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України також доведена, оскільки підозрюваний не працює, не має офіційного джерела доходів. Крім того, як пояснив ОСОБА_5 на розгляді Ленінського районного суду м.Запоріжжя перебуває кримінальне провадження за його обвинуваченням за ст. 185 ч. 4 КК України щодо крадіжки майна з будинку матері, що свідчить про те, що він може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Враховуючи викладені обставини, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, з наступних підстав: при обранні особистого зобов`язання та домашнього арешту підозрюваний зобов`язується не відлучатися із житла, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, проте такі заходи не зможуть в повнім мірі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, що не відповідає меті запобіжного заходу.

Відповідно до вимог ст.182, 183 КПК України, суд, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, не вбачає підстав для визначення розміру застави у кримінальному провадженні, щодо злочину, який вчинений із застосуванням насильства.

Керуючись, ст.176-178, 182-184, 193-194, 196, 197, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 24 жовтня 2023 року.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту фактичного затримання з 19-49 год. 26 серпня 2023 року.

Термін дії ухвали закінчується 24 жовтня 2023 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

У клопотанні захисника про обрання запобіжного щахзоду у виді домашнього арешту відмовити.

Копію ухвали негайно вручити учасникам кримінального провадження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним - в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя: