ЄУН № 336/1983/23
пр. № 1-кп/336/581/2023
УХВАЛА

Іменем України

29 червня 2023 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі захисника адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за звинуваченням ОСОБА_4 у скоєнні злочину, передбаченого ст. 407 ч. 5 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шевченківського районного суду м. Запоріжжя перебуває кримінальне провадження за звинуваченням ОСОБА_4 у скоєнні злочину, передбаченого ст. 407 ч. 5 КК України.

Державне обвинувачення по цій справі підтримується прокурорами Запорізької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону України.

В судові засідання 26.04.2023 року, 30.05.2023 року та 29.06.2023 року прокурор не з?явився, причин неявки суду не повідомив.

Відповідно до ст. 7 КПК України до загальних засад кримінального провадження відноситься, зокрема, розумність строків.

Як вказує ст. 28 КПК України критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження; поведінка учасників кримінального провадження; спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, ратифікованої Законом від 17.07.97 № 475, гарантує кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Серед рішень, винесених Європейським судом з прав людини проти України за період чинності Конвенції для нашої держави, кілька десятків стосуються порушення права особи на розгляд її справи судом упродовж розумного строку.

Критерії оцінювання розумності строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади.

Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає в разі нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при переданні або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів для дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторного направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Зокрема, у своєму рішенні від 22.11.2005 року по справі за заявою "Антоненков та інші проти України" (Заява N 14183/02) ЄСПЛ вказував, що період часу, який має бути взятий до уваги для визначення тривалості кримінального провадження, починається з дня, коли особу "обвинувачено" в автономному або матеріальному розумінні цього терміна. Він закінчується у день, коли обвинувачення остаточно визначено або провадження припинено.

При цьому ЄСПЛ нагадав, що розумність тривалості провадження має бути оцінена в світлі конкретних обставин справи з врахуванням критеріїв, напрацьованих Європейським судом, зокрема складності справи та поведінки заявника і відповідних державних органів. Крім того, також має прийматись до уваги характер процесу та значення, яке він мав для заявника.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне повідомити Генерального прокурора України про вищевикладені обставини з метою проведення перевірки щодо неналежного виконання прокурорами зазначеної прокуратури обов`язку забезпечувати підтримання державного обвинувачення у кримінальному провадженні та причин неявки прокурорів, що виконують повноваження прокурора у кримінальному провадженні, у судове засідання.

На підставі викладеного суд,

ПОСТАНОВИВ:

Довести до відома Генерального прокурора України відомості щодо систематичної неявки прокурора в судове засідання у кримінальному провадженні за звинуваченням ОСОБА_4 у скоєнні злочину, передбаченого ст. 407 ч. 5 КК України.

У відповідності до ст. 535 КПК України зобов`язати посадову особу Офісу Генерального прокурора України, відповідальну за виконання ухвали суду, повідомити суд, який постановив судове рішення, про його виконання письмово протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1