Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/270/23 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія - ст.191 КПК України Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.06.2023 року. Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у кримінальних справах:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому матеріали за апеляційною скаргою прокурора Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 30 травня 2023 року, якою стосовно:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мартоноша Новомиргородського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, маючого вищу освіту, одруженого, на утриманні має неповнолітнього сина 12 років, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

застосовано запобіжний захід у виді тримання його під домашнім арештом у певний період доби строком на п`ятдесят один день, а саме по 19.07.2023 включно, з покладенням певних обов`язків,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 30 травня 2023 року відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_9 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у виді тримання його під домашнім арештом у певний період доби строком на п`ятдесят один день, а саме по 19.07.2023 включно, з покладенням певних обов`язків.

В обґрунтування свого рішення слідчий суддя зазначив, що досудовим слідством ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Також зазначив, що хоча прокурор довів сукупність обґрунтованої підозри разом з існуванням ризиків передбачених ст.177 КПК України, але не вказав переконливих доводів та не долучив беззастережних доказів недостатності застосування менш суворих видів заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

У апеляційній скарзі прокурор просить скасувати ухвалу слідчого судді від 30.05.2023 та застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді триманням під вартою.

В обґрунтування вимог зазначив, що фактичні обставини справи, характер, спосіб дій ОСОБА_9 та обсяг здобутих під час досудового розслідування доказів, свідчать про те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного, тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, а тому з урахуванням серйозності висунутої проти нього підозри, що свідчить про його суспільну небезпеку як особи та тяжкість покарання, що загрожує у разі доведеності його винуватості у вчиненні даного кримінального правопорушення, можливість впливу на свідків, дає достатньо підстав з певною вірогідністю стверджувати, що ОСОБА_9 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, які ще не надали свої покази безпосередньо суду та викривають підозрюваного, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, ОСОБА_9 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Разом з цим, ОСОБА_9 маючи можливість вільного пересування та контактів, спроможний незаконно впливати прямо чи опосередковано на свідків, іншого підозрюваного у кримінальному провадженні та експерта, якого було залучено до проведення судової економічної експертизи.

Також вказав, що ОСОБА_9 перебуваючи на посаді голови правління Відкритого акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Кіровоградгаз», в силу повноважень, був наділений організаційно - розпорядчими і адміністративно-господарськими функціями, а тому обстановка вчинення кримінального правопорушення, в тому числі об`єкт посягання у виді грошових коштів, вчинення дій спрямованих на приховування слідів кримінального правопорушення об`єктивно свідчить про схильність ОСОБА_9 до вчинення кримінально караних діянь внаслідок своїх корисливих спонукань та з метою перешкодити своє викриття у вчиненні кримінального правопорушенні.

Захисник підозрюваного ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_7 надіслав до суду заперечення на апеляційну скаргу прокурора в якій зазначив, що в діях ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 відсутній склад кримінального правопорушення, оскільки останні перебували в дійсних трудових відносинах та виконували покладені на них обов`язки з урахуванням епідеміологічних та карантинних обмежень, а також з впливом військової агресії РФ та умов військового стану.

Крім того, під час судового розгляду не знайшли свого підтвердження доводи сторони обвинувачення про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Одним з таких ризиків сторона обвинувачення вказує вплив на експерта але при цьому сторона обвинувачення долучає до матеріалів вже проведену економічну експертизу та не пояснює як можна вплинути вже на проведену експертизу або вплинути на свідків які вже допитані та протоколи допитів яких долучено до клопотання. Ризик знищення, спотворення документів є надуманим, оскільки сторона обвинувачення посилається на документи (вилучені документи) які містяться в матеріалах кримінального провадження, та до яких ОСОБА_9 доступу немає.Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, теж не ґрунтується на реальних даних, щодо особи яка раніше не притягувалася до кримінальної відповідальності.

Разом з тим вважає, що необхідно врахувати, що підозрюваний має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, на його утриманні перебуває неповнолітній син та дружина, не має інших судимостей та повідомлень про підозру у вчиненні інших злочинів та не має ризиків продовження чи повторення протиправної поведінки.

Заслухавши доповідача, висновок прокурора, який підтримав свою апеляцію та просив її задовольнити, підозрюваного та його захисника, які заперечили проти задоволення апеляції прокурора, дослідивши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, за таких підстав.

Відповідно до ст.2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не булла піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження булла застосована належна правова процедура.

Частиною 1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя, суд, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, згідно із ст.178 КПК України та зважаючи на практику Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваній особі у разі визнання її винною у вчиненні кримінального правопорушення, та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до норм ч.ч.1, 2 ст.181 КПК України вбачається, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції при розгляді клопотання слідчого та обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби не повністю дотримався вказаних вимог кримінально-процесуального закону.

Як вбачається з матеріалів клопотання в провадженні СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження № 0000052 від 27.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.191 КК України.

При вирішенні вказаного клопотання слідчим суддею встановлено, що надані слідчим докази свідчать про існування обґрунтованої підозри в даному кримінальному провадженні, яка дає підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_9 причетний до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.191 КК України у об`ємі, як того вимагає закон на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу, виходячи із критеріїв «розумної підозри», тобто наявності фактів і іншої інформації, яка могла б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_9 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 191 КК України.

Отже, з врахуванням зазначеного, слідчий суддя дійшов висновку, що до підозрюваного ОСОБА_9 необхідно застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту у визначений період доби.

Разом з цим, апеляційний суд не погоджується з таким висновком слідчого судді та вважає, що заявлені стороною обвинувачення ризики неможливо усунути при застосуванні такого запобіжного заходу як домашній арешт у визначений період доби.

За встановлених обставин в суді апеляційної інстанції, зважаючи на обставини вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, характер протиправних дій, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_9 , даних, які характеризують його особу, спосіб життя, сімейний стан, соціальні зв`язки, апеляційний суд приходить до висновку, що в даному випадку запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, не є достатнім для запобігання ризикам, про які зазначає прокурор та забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Колегія суддів вважає, що застосування на даний час до підозрюваного запобіжного заходу виключно у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладення на нього обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України, стане тією надійною запорукою дотримання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків та забезпечить дотримання вимог ст.2 та ч.2 ст.28 КПК України щодо проведення досудового розслідування у розумні строки.

Зазначений запобіжний захід, яким підозрюваному буде заборонено цілодобово залишати житло за місцем його проживання, є співмірним з тяжкістю кримінального правопорушення у якому він підозрюється, існуючими ризиками та відповідає викладеним обставинам у цьому кримінальному провадженні.

На переконання апеляційного суду саме запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_9 процесуальних обов`язків та зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

На підставі викладеного, апеляційний суд приходить до висновку, що ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, а тому вимоги апеляційної скарги прокурора слід задовольнити частково.

Керуючись статтями 376, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 30 травня 2023 року скасувати.

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити частково.

Постановити нову ухвалу, якою застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , на строк до 19.07.2023.

Відповідно до ст.194 КПК України покласти на ОСОБА_9 наступні процесуальні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт ( паспорти ) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування зі свідками у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- при слідуванні за викликом до правоохоронних органів або суду і поверненні під домашній арешт не відвідувати магазини, кіоски, громадські розважальні заклади;

- надавати можливість працівникам органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного з`являтись за місцем його проживання в домоволодіння по АДРЕСА_1 та вимагати від нього пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Копію ухвали вручити підозрюваному ОСОБА_9 та направити начальнику Кропивницького РУП ГУНП у Кіровоградській області для виконання та постановлення на облік підозрюваного для здійснення контролю.

Ухвала апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4