Справа № 953/6015/23
н/п 1-кс/953/5478/23
"18" липня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.07.2023, у ОСОБА_5 , який перебував за місцем свого мешкання, за адресою: АДРЕСА_1 , разом із членами своєї родини, а саме: своєю матір`ю ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , сестрою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та дідусем ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виник злочинний умисел направлений на їх вбивство.
Реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, направлений на протиправне заподіяння смерті трьом особам, одна з яких є малолітньою, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх діянь, та настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді настання смерті потерпілим, ОСОБА_5 , взявши ніж, наніс ним множинні удари ОСОБА_6 , ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , спричинивши останнім колото-різані рани грудної клітини та шиї. Від отриманих поранень ОСОБА_6 , ОСОБА_4 та ОСОБА_7 померли на місці.
Крім цього, 16.07.2023, в період часу з 12:05 до 12:20, у ОСОБА_5 , виник злочинний умисел спрямований на протиправне заволодіння майном, а саме автомобілем. Перебуваючи на пасажирському сидінні автомобіля таксі Део Сенс синього кольору, д.н. НОМЕР_3 , що належить ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на праві власності під керуванням останнього, діючи умисно, з корисливих мотивів, шляхом залякування водія ОСОБА_8 фізичною розправою із застосуванням ножа, тобто погрожуючи застосуванням насильства, небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, змусив його вийти із автомобіля. Після чого, встановивши контроль над даним транспортним засобом, сівши за кермо автомобіля Део Сенс синього кольору, д.н. НОМЕР_3 , поїхав з місця події.
Після чого, 16.07.2023, приблизно о 12:25 ОСОБА_5 , керував технічно справним автомобілем "Део Сенс", р.н. НОМЕР_3 , та рухався по вул. Гвардійців-Широнінців зі сторони вул. Бучми у напрямку вул. Валентинівської в м. Харкові.
Під час руху по вказаній вулиці, в районі її перехрестя з вул. Героїв Праці ОСОБА_9 , при проїзді регульованого пішохідного переходу на червоний сигнал світлофора, який забороняє рух, грубо порушив вимоги п.п. 8.7.3. е), п. 8.10 Правил дорожнього руху України, згідно з якими:
- п. 8.7.3. «Сигнали світлофора мають такі значення:
е) червоний сигнал, у тому числі миготливий, або два червоних миготливих сигнали забороняють рух»;
- п. 8.10. «У разі подання світлофором (крім реверсивного) або регулювальником сигналу, що забороняє рух, водії повинні зупинитися перед дорожньою розміткою 1.12 (стоп-лінія), дорожнім знаком 5.69 "Місце зупинки", якщо їх немає - не ближче 10 м до найближчої рейки перед залізничним переїздом, перед світлофором, пішохідним переходом, а якщо і вони відсутні та в усіх інших випадках - перед перехрещуваною проїзною частиною, не створюючи перешкод для руху пішоходів» та діючи необережно, проявив необачність, не врахував дорожню обстановку, при проїзді регульованого пішохідного переходу на червоний сигнал світлофора, який забороняє рух транспортних засобів, допустив наїзд на пішохода ОСОБА_10 , 1971 р.н., який в цей час переходив проїзну частину зліва направо відносно руху автомобілю по регульованому пішохідному переходу на зелений сигнал світлофора, що дозволяє рух пішоходам.
Внаслідок вказаної дорожньо-транспортної пригоди, пішохід ОСОБА_10 отримав тілесні ушкодження, від яких помер на місці.
Крім того, 16.07.2023, приблизно о 12.26, в районі буд. 31 по вул. Валентинівській м. Харкова, сталося зіткнення автомобіля "DAEWOO SENS", р.н. НОМЕР_3 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з автомобілем "DAEWOO SENS", р.н. НОМЕР_4 , під керуванням ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , внаслідок чого останній отримав тілесні ушкодження у вигляді ЗЧМТ, СГМ, садна лоба зліва, садна шиї зліва.
В подальшому, при проведенні досудового розслідування за даним фактом, вилучені предмети необхідні для проведення необхідних судових експертиз.
За таких обставин прокурор зазначає, що на даний час виникла необхідність у арешті вилученого з місця ДТП майна.
Прокурор до судового засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій він просить розглядати клопотання про арешт майна без його участі у зв`язку зі службовою зайнятістю, подане клопотання підтримує в повному обсязі.
Слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_12 в ході огляду місця ДТП, 16.07.2023 в районі перехрестя вул. Гв. Широчіні ці в та вул. Валентинівської у м. Харкові з автомобілю "Део Сенс", р.н. НОМЕР_3 , вилучив речі та документи, на які прокурор просить накласти арешт.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч.2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане в клопотанні майно, оскільки прокурор довів наявність достатніх підстав вважати, що вказані речі та документи є речовими доказами та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Місце зберігання арештованого майна визначити з матеріалами кримінального провадження у спеціально обладнаному місці.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1