УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" серпня 2023 р. слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною скаргою.

В обґрунтування заявлених в скарзі вимог зазначає, що Сектором дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0004537 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

Постановою дізнавача Сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 від 29 червня 2023 року кримінальне провадження №0004537 закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Не погоджуючись з оскарженою постановою, скаржник звернулась до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною скаргою.

В судовому засіданні скаржник заявлені в скарзі вимоги підтримала та просила їх задовольнити з викладених в ній підстав.

Зазначила, що дізнавачем не проведено необхідних слідчих процесуальних дій в ході досудового розслідування кримінального провадження №0004537 в тому числі не проведено допит потерпілого; не надано ОСОБА_3 пам`ятку про права та обов`язки потерпілої у кримінальному провадженні; не надано матеріали кримінального провадження для ознайомлення.

Постанову дізнавача Сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 від 29 червня 2023 року про закриття кримінального провадження №0004537 отримано скаржником лише 21серпня 2023 року.

Дізнавач Сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

В судовому засіданні прокурор Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_4 заперечив проти задоволення заявлених в скарзі вимог в зв`язку з їх необґрунтованістю та безпідставністю.

Зазначив, що постанова дізнавача Сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 від 29 червня 2023 року про закриття кримінального провадження №0004537, є обґрунтованою, підстави для її скасування відсутні.

Повідомив, що скаржник не є потерпілою у кримінальному провадженні № №0004537, а тому відповіді на звернення ОСОБА_6 про визнання її потерпілою у вказаному кримінальному провадженні оформлені листами, а не постановою в порядку, передбаченому ст. 220 КПК України.

Заслухавши скаржника та прокурора, дослідивши матеріали скарги, матеріали кримінального провадження №0004537, надані учасниками докази, дослідивши їх всебічно, повно, об`єктивно, безпосередньо в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно п.5) ч.1 ст.3 КПК України, досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні №0004537, відомості про вчинення кримінального правопорушення внесені до вказаного реєстру за фабулою:

«25.11.2014 до Соснівського РВ м. Черкаси надійшло звернення ОСОБА_3 про те, що працівники департаменту архітектури та містобудування Черкаського міськвиконкому підробили документи на приватизацію земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 » - правова кваліфікація ч.1 ст. 358 КК України.

Сектором дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0004537 від 26 листопада 2014 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

Постановою дізнавача Сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 від 29 червня 2023 року кримінальне провадження №0004537 закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Не погоджуючись з оскарженою постановою, скаржник звернулась до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною скаргою.

В судовому засіданні скаржник заявлені в скарзі вимоги підтримала та просила їх задовольнити з викладених в ній підстав.

Зазначила, що дізнавачем не проведено необхідних слідчих процесуальних дій в ході досудового розслідування кримінального провадження №0004537 в тому числі не проведено допит потерпілого; не надано ОСОБА_3 пам`ятку про права та обов`язки потерпілої у кримінальному провадженні; не надано матеріали кримінального провадження для ознайомлення.

В судовому засіданні прокурор Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_4 заперечив проти задоволення заявлених в скарзі вимог в зв`язку з їх необґрунтованістю та безпідставністю.

Зазначив, що постанова дізнавача Сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 від 29 червня 2023 року про закриття кримінального провадження №0004537, є обґрунтованою, підстави для її скасування відсутні.

Повідомив, що скаржник не є потерпілою у кримінальному провадженні № №0004537, а тому відповіді на звернення ОСОБА_3 про визнання її потерпілою у вказаному кримінальному провадженні оформлені листами, а не постановою в порядку, передбаченому ст. 220 КПК України.

Згідно правового висновку Великої Палати Верховного Суду в постанові 3439/397/17 від 16 січня 2019 року: «Поняття «потерпілий» є міжгалузевим, оскільки використовується як у кримінальному праві, так і в кримінальному процесі.

Поняття «потерпілий» у матеріальному кримінальному праві та у кримінальному процесі за змістом не є тотожними. У кримінально-правовому розумінні потерпілий - це особа, якій кримінальним правопорушенням безпосередньо заподіюється фізична, моральна та/або матеріальна шкода (або існує безпосередня загроза її заподіяння). Поняття «потерпілий» у кримінальному праві не має законодавчої дефініції.

Натомість, законодавством визначено кримінально-процесуальне розуміння поняття «потерпілий». Так, у частині 1 статті 55 КПК України встановлено, що потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Велика Палата Верховного Суду вважає, що поняття «потерпілий», яке використано у ст. 46 КК України, вжито у його кримінально-правовому розумінні, а не кримінально-процесуальному, виходячи з такого.

Поняття «потерпілий» в кримінально-правовому значенні є первинним щодо його розуміння в кримінальному процесі, оскільки в кримінальному праві потерпілий з`являється об`єктивно, в результаті вчинення проти нього кримінального правопорушення.

Процесуальними умовами появи потерпілого як учасника кримінального провадження є необхідність подання заяви про вчинення щодо нього кримінального правопорушення, надання згоди на визнання потерпілим (у разі, якщо така заява ним не подавалась) або подання заяви про залучення до провадження як потерпілого.

В частині 2 статті 55 КПК України визначається момент виникнення в особи статусу потерпілого, як учасника кримінального провадження: права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.»

Відповідно до ч. 5 ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні №0004537, відомості про вчинення кримінального правопорушення внесені до вказаного реєстру 25 листопада 2014 року за заявою ОСОБА_3 про вчинення відносно останньої кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, відповідно до ч.2 ст. 55 КПК України, права та обв`язки потерпілого у кримінальному провадженні № 0004537 виникли з моменту внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за заявою останньої про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Згідно ч.2 ст. 220 КПК Украни, про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Матеріали кримінального провадження № 0004537, які було досліджено слідчим суддею безпосередньо в судовому засіданні, не містять постанов дізнавача, винесених за результатами розгляду клопотань потерпілого.

Постанова про відмову у визнанні ОСОБА_3 потерпілою у кримінальному провадженні № 0004537 в матеріалах кримінального провадження № 0004537 відсутня і прокурором слідчому судді не надана.

Крім того, ОСОБА_3 неодноразово зверталась до дізнавача про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0004537.

Згідно ч.1 ст. 221 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язаний за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надати їм матеріали досудового розслідування для ознайомлення, за виключенням матеріалів про застосування заходів безпеки щодо осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, а також тих матеріалів, ознайомлення з якими на цій стадії кримінального провадження може зашкодити досудовому розслідуванню. Відмова у наданні для ознайомлення загальнодоступного документа, оригінал якого знаходиться в матеріалах досудового розслідування, не допускається.

Відповідно до ч.2 ст. 221 КПК України, під час ознайомлення з матеріалами досудового розслідування особа, що його здійснює, має право робити необхідні виписки та копії.

Доказів надання можливості скаржнику в період після 19 серпня 2021 року ознайомитись з матеріалами кримінального провадження № 0004537 в порядку, передбаченому ст. 221 КПК України, матеріали клопотання і матеріали кримінального провадження № 0004537 не містять і прокурором слідчому судді не надано.

Відповідно до ч.4 ст.284 КПК України, про закриття кримінального провадження слідчий, прокурор приймає постанову, яку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно п.4 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення слідчого про закриття кримінального провадження.

Відповідно до ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

ЄСПЛ щодо здійснення ефективного досудового розслідування кримінальних поводжень, у п. 259 рішення у справі «Карабет та інші проти України», зазначив, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки, як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту.

Відповідно до ч.2 ст.9 КПК України, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, дізнавач зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно ч.2 ст.91 КПК України доказування підлягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Відповідно до ст. 94 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку, для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Згідно ст.84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, дізнавач, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до ч.1 ст.93 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Вищий спеціалізований суд України в Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування» зазначив: «прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень. Враховуючи те що процесуальне рішення про закриття кримінального провадження має істотне значення для кримінального провадження, слідчі судді при розгляді скарги на відповідні постанови з`ясовують питання дотримання вимог щодо всебічності та повноти дослідження, оскільки така неповнота може призвести до прийняття необґрунтованого рішення про закриття кримінального провадження.

Таким чином, правова природа аналізованого виду оскарження процесуального рішення слідчого та прокурора передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку закриття кримінального провадження посадовими особами органів досудового розслідування, а й підстав його закриття.

Недотримання відповідних вимог зумовлює прийняття слідчими суддями рішень про скасування постанов слідчого, прокурора.

Враховуючи важливість інституту закриття кримінального провадження для належної реалізації прав осіб, пов`язаних із вчиненням кримінального правопорушення, ухвали слідчих суддів, які постановляють за результатами розгляду скарги на постанову про закриття кримінального провадження, мають містити відповіді на всі доводи скаржника, які зумовили звернення до слідчого судді».

Підставою звернення скаржника зі скаргою до слідчого судді на постанову дізнавача Сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 від 29 червня 2023 року про закриття кримінального провадження № 0004537 є не вчинення дізначачем процесуальних дій в ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження.

В ході судового розгляду скарги вказані доводи скаржника слідчим та прокурором не спростовані.

Крім того, в ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження дізнавачем та прокурором не встановлено, чи являється ОСОБА_3 власником або користувачем спірної земельної ділянки (в тому числі орендарем на підставі договору оренди земельної ділянки або користувачем згідно державного акту на право постійного користування земельною ділянкою тощо).

На підставі вищевикладеного, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0004537 від 26 листопада 2014 року проведене з порушенням вимог ст.9 КПК України, а прийняте за його результатами рішення про закриття кримінального провадження є передчасним.

Європейський суд з прав людини у рішенні Бєлоусов проти України зазначив: «мінімальні стандарти ефективності, визначені практикою Суду, включають в себе вимоги, що розслідування має бути ретельним, незалежним, безстороннім та підконтрольним громадськості, а також, що компетентні органи влади повинні діяти зі зразковою ретельністю і оперативністю». («Алексахін проти України» п.55).

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.

Постанову дізнавача Сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 від 29 червня 2023 року про закриття кримінального провадження №0004537 отримано скаржником 21серпня 2023 року.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 23, 84, 92, 303, 304, 306, 307, 309, 369 372, 376 КПК України,

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача Сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області про закриття кримінального провадження - задовольнити.

Постанову дізнавача Сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 від 29 червня 2023 року про закриття кримінального провадження №0004537 від 26 листопада 2014 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, - скасувати.

Повний текст ухвали складений 31 серпня 2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя - ОСОБА_1