Провадження № 1-кс/761/3475/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 березня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві, в режимі відеоконференції, заяву захисника ОСОБА_3 про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді обвинувального акта у кримінальному провадженні №0001855 від 06.19.2019 за обвинуваченням ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358 КК України (справа №761/28969/22),

ВСТАНОВИЛА :

В провадження судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 надійшов обвинувальний акт та реєстр матеріалів у кримінальному провадженні №0001855 від 06.19.2019 за обвинуваченням ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358 КК України (справа №761/28969/22).

Захисник у кримінальному провадженні, адвокат ОСОБА_3 , подав до суду заяву про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді обвинувального акта у данному кримінальному провадженні.

Свою заяву захисник мотивує тим, що здійснення автоматизованого розподілу вказаного судового провадження було здійснено, на думку захисника, з грубим порушенням вимог ст.ст. 31, 35 КПК України, водночас у разі порушення порядку визначення судді, що розглядатиме кримінальне провадження, вважається, що воно здійснюється незаконним складом суду та відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 412 КПК України будь-які ухвалені судові рішення таким складом суду будуть визнані такими, що ухвалені з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та підлягатимуть скасуванню.

Зокрема у своїй заяві захисник вказує, що зі звіту про автоматизований розподіл у справі № 761/28969/22 від 22.12.2022 р. вбачається, що такий розподіл було здійснено у четверг о 18:33 год., тобто у неробочий, за словами адвоката час.

Крім того, на думку сторони захисту, коефіцієнт складності зазначеної судової справи, визначений як 50, є значно заниженим.

Окремо адвокат наголошує, що зі звіту про автоматизований розподіл по справі № 761/28969/22 від 22.12.2022 р. вбачається, що зі списку суддів був виключений ОСОБА_6 , із зазначенням в якості причини відсутність відповідної спеціалізації. На противагу цьому захисник стверджує, що суддя ОСОБА_7 є досвідченним, професійним суддею і має відповідну спеціалізацію з розгляду кримінальних справ про шахрайство.

Згідно автоматизованого розподілу справ заява прокурора про відвід судді передана для розгляду судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

Захисник ОСОБА_3 у судовому засіданні заяву про відвід судді ОСОБА_4 підтримав та просив відвести вказану суддю від розгляду вказаного кримінального провадження.

Неявка в судове засідання судді ОСОБА_4 та інших учасників кримінального провадження, які були повідомлені про час та дату судового розгляду завчасно та належним чином, не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Заслухавши пояснення захисника, дослідивши матеріали заяви про відвід, матеріали кримінального провадження (справа № 761/28969/22), суддя приходить до наступних висновків.

В провадження судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 надійшов обвинувальний акт та реєстр матеріалів у кримінальному провадженні №0001855 від 06.19.2019 за обвинуваченням ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358 КК України (справа №761/28969/22).

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст. 75 та ст. 76 КПК України.

Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

- якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача (п.1 ч.1 ст. 75 КПК України);

- якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник (п.2 ч.1 ст. 75 КПК України);

- у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (п.5 ч.1 ст. 75 КПК України).

Згідно до пунктів 3, 4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження, а також за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

При вирішенні цієї заяви, суд керується положеннями кримінального процесуального законодавства України, а також ураховує практику Європейського суду з прав людини.

У справі за заявою Мироненка і Мартиненка проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності суду має визначатися для цілей п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див. у справі Фей проти Австрії, Ветштайн проти Швейцарії). У кожній окремій справі слід визначити чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та сутність, що свідчать про те, що суд є безстороннім (див. у справі Пуллар проти Сполученого королівства).

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. у справі Ветштайн проти Швейцарії).

На думку судді, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами. Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа №800/592/17) та від 1 жовтня 2018 року (справа №9901/673/18). Також, Верховний Суд вважає відвід завідомо безпідставним, якщо у заяві про відвід відсутні будь-які докази, які свідчили б про необ`єктивність чи упередженість судді щодо заявника, тобто підстави для відводу ґрунтуються на власних припущеннях заявника, або якщо підставою для відводу є непогодження сторони з процесуальними рішеннями судді. Наприклад, в ухвалі від 18 грудня 2018 року у справі №910/2968/18 Верховний Суд визнав відвід завідомо безпідставним, а його заявлення зловживанням процесуальними правами, оскільки вказаний відвід по суті «є висловленням незгоди з процесуальним рішенням Верховного Суду після того, як суд мотивував таке рішення». Крім цього, згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 «Про незалежність судової влади» від 13 червня 2007 року, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним колегією суддів судовим рішенням, а так само прийняття колегією суддів процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу такої колегії, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з частинами четвертою та п`ятої статті 15 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційною (автоматизованою) системою у порядку, визначеному процесуальним законом. Справи розподіляються з урахуванням спеціалізації суддів, навантаження кожного судді, заборони брати участь у перегляді рішень для судді, який брав участь в ухваленні судового рішення, про перегляд якого порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядження, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ.

Відповідно до ч.3 ст. 35 КПК України, визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, крім випадків, установлених законом.

Відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами та доповненнями), зокрема, розподіл судових справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу виключно в автоматизований спосіб (без участі посадових осіб) під час реєстрації в суді передбачених законом процесуальних документів, на підставі інформації, внесеної уповноваженими особами суду до АСДС та до підсистеми обліку кадрів.

Отже, враховуючи наведені норми, можна дійти до беззаперечного висновку, що здійснюючи свої повноваження судді, зокрема і суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , не мають жодного впливу на формування складу суду для розгляду конкретної справи, що спрямовано на забезпечення реалізації учасниками справи права на судовий захист незалежним та безстороннім судом, встановленим законом, як складової права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у пункті 24 рішення від 20.07.2006 у справі "Сокуренко і Стригун проти України" наголосив на тому, що фраза "встановлений законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Щодо позиції заявника ОСОБА_3 про здійснення автоматизованого розподілу по справі №761/28969/22, о 18:33 год., тобто у неробочий, за словами адвоката, час.

Відповідно до п.2.2.1. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, вхідна кореспонденція, в тому числі процесуальні документи, приймається і опрацьовується користувачами автоматизованої системи, яким надано доступ до автоматизованої системи відповідно до їх функціональних обов`язків, і реєструється в автоматизованій системі в день її надходження. У разі неможливості з об`єктивних причин здійснити реєстрацію вхідної кореспонденції в день її надходження, така кореспонденція реєструється в автоматизованій системі в термін, визначений у розпорядженні керівника апарату суду із зазначенням причин встановлення такого терміну.

Необхідно зазначити, що у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації та запровадженням на території України воєнного стану відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», постійними обстрілами об`єктів критичної інфраструктури України та пов`язаними з цим регулярними й аварійними відключеннями електроенергії, а також вжиттям заходів безпеки під час повітряної тривоги, визначених розпорядженням голови Шевченківського районного суду міста Києва від 14.07.2022 №02-06-54-роз, з метою належної організації роботи суду в частині дотримання процесуальних строків та, як наслідок, прав і свобод осіб, що звернулись до суду за їх захистом, за підписом Голови та керівника апарату Шевченківського районного суду міста Києва 20.10.2022 видано наказ ««Про надання права реєстрації вхідної кореспонденції, заведення обліково-статистичних карток та автоматизованого розподілу процесуальних документів в автоматизованій системі документообігу суду поза межами встановленого робочого часу суду», відповідно до якого відповідальним особам, уповноваженим здійснювати в автоматизованій системі документообігу суду автоматизований розподіл судових справ та матеріалів між суддями (слідчими суддями) Шевченківського районного суду міста Києва, надано право здійснювати покладені на них обов`язки, в тому числі після закінчення робочого часу (однак до 22 години 00 хвилин), щодня в межах робочого тижня, встановлених Правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Таким чином, розподіл обвинувального акта у кримінальному провадженні №0001855 від 06.19.2019 за обвинуваченням ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358 КК України22.12.2022 о 18 год. 33 хв. здійснено з дотриманням положень вказаного наказу, в день надходження судової справи до канцелярії суду.

Крім того, як вбачається зі змісту листа керівника апарату Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_8 №01-09/40/2023 від 15.02.2023, що міститься в матеріалах судового провадження, наказом голови суду від 19.12.2022 № 02-04-В-708 судді ОСОБА_7 надано частину щорічної основної відпустки строком на 14 (чотирнадцять) календарних днів (10 робочих днів) з 01.01.2023 по 14.01.2023 включно.

Так, відповідно до п. 2.3.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, що надійшли за чотирнадцять днів, якщо інше не встановлено зборами суддів відповідного суду, до початку відпустки (якщо її тривалість становить не менше чотирнадцяти календарних днів).

Відповідно до рішень Зборів суддів Шевченківського районного суду міста Києва всі судді Шевченківського районного суду міста Києва є слідчими суддями, в тому числі й суддя кримінальної колегії ОСОБА_7 .

Пунктом 3.5 Засад використання автоматизованої системи документообігу Шевченківського районного суду міста Києва (далі - Засади) визначено, що суддя, якому надано відпустку, тривалістю не менше 14 днів, виключається з автоматизованого розподілу справ як слідчий суддя за 5 (п`ять) повних робочих днів до початку відпустки, окрім слідчих суддів, спеціалізація яких визначена п.5.4. Засад, які виключаються з автоматизованого розподілу справ як слідчий суддя за 10 (десять) повних робочих днів до початку відпустки.

Враховуючи викладене, суддя ОСОБА_7 22.12.2022 був виключений з автоматизованого розподілу справ категорії «1-кп», а також інших категорій справ, розгляд яких відповідно до вимог діючого процесуального законодавства здійснюється саме суддею, а не слідчим суддею, з метою дотримання Положення про автоматизовану систему документообігу суду, однак, враховуючи Засади, приймав участь в автоматизованому розподілі справ як слідчий суддя.

У своєму листі керівник апарату Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_8 зазначила, що забезпечення реалізації участі слідчих суддів у розподілі справ на виконання вимог Засад, інакше ніж шляхом зняття відповідної спеціалізації, не вбачається можливим в силу відсутності такого функціоналу в автоматизованій системі документообігу суду.

Так, при проставлянні відпустки понад 14 (чотирнадцять) днів суддя в автоматизованій системі документообігу суду виключається з автоматизованого розподілу всіх категорій справ за 14 (чотирнадцять) днів до початку відпустки, однак відповідно до Засад з них 5 (п`ять) повних робочих днів він уповноважений приймати участь в автоматизованому розподілі як слідчий суддя, тому для належного виконання вимог Засад з судді в автоматизованій системі документообігу суду на 5 (п`ять) повних робочих днів знімається відповідна спеціалізація, оскільки інші технічні можливості забезпечення виконання Засад відсутні.

Отже в цій частині судом не встановлено порушення порядку визначення судді, що розглядатиме кримінальне провадження.

В той же час, оцінюючи доводи захисника про значне заниження коефіцієнту складності справи під час здійснення розподілу обвинувального акту між суддями, суд зазначає, наступне.

Так, зі змісту листа керівника апарату Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_8 №01-09/40/2023 від 15.02.2023, що міститься в матеріалах судового провадження, вбачається, що загальні коефіцієнти складності справ категорії «1-кп» Шевченківського районного суду міста Києва визначено рішенням Зборів суддів від 11.02.2014, а саме коефіцієнти складності справ за тяжкістю злочинів: «тяжкі» - 50, «особливо тяжкі» - 70.

Так, відповідно до інформації, наявної в автоматизованій системі документообігу Шевченківського районного суду міста Києва, в обліково-статистичній картці на кримінальне провадження у справі №761/28969/22 (провадження №1-кп/761/992/2023) у п. 5 «Стаття та частина КК України» вказано «ч. 4 ст. 190», яка при відкритті довіднику «Справа» визначає тяжкість злочину як «особливо тяжкий», відповідно до якої коефіцієнт поточної складності вказаної справи згідно з рішенням Зборів суддів мав складати 70, однак визначений як 50.

Керівник апарату суду вказує, що дана обставина обумовлена тим, що під час реєстрації судової справи № 761/28969/22 (провадження № 1-кп/761/992/2023) працівником відділу організаційного забезпечення розгляду кримінальних справ, враховуючи навантаженість та складні умови роботи під час воєнного стану (оголошення повітряних тривог, відключення приміщення суду від електропостачання тощо), допущено технічну помилку при проставлянні коефіцієнту поточної складності, що, як зазначає керівник апарату суду, не несло за собою прямого умислу та не вплинуло на наслідки автоматизованого розподілу вказаної судової справи.

Оцінивши доводи захисника ОСОБА_3 в цій частині, та дослідивши надані керівником апарату Шевченківського районного суду м. Києва пояснення, що стосуються таких доводів захисника, суд приходить до висновку, що доказів того, що сама по собі вказана технічна помилка могла у будь-який спосіб вплинути на права та інтереси учасників кримінального провадження - не надано.

Як вже зазначалось вище, суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 позбавлена можливості у будь-який спосіб вплинути на здійснення розподілу обвинувального акту серед суддів Шевченківського районного суду м. Києва, зокрема і в частині виставлення коефіцієнту складності в обліково-статистичній картці вказаного провадження, що виключає усі можливі сумніви щодо її необ`єктивності чи неупередженості під час розгляду кримінального провадження по суті, з цих підстав.

В той же час, як це вбачається із протоколу авторозподілу, і як на це вказує керівник апарату Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_8 , така технічна помилка не вплинула на наслідки автоматизованого розподілу вказаної судової справи. А отже, відвід судді виключно з підстав допущення однієї технічної помилки, яка по своїй суті, не несе жодних наслідків у вигляді впливу на розподіл кримінального провадження між суддями, вважатиметься таким, що має очевидні ознаки надмірного формалізму, і враховуючи це - таким що призведе до невиправданого порушення гарантованого ст. 6 Конвенції права особи на розгляд її справи протягом розумного строку.

Заява про відвід не містить інших доводів та доказів, які б підтверджували чи викликали сумнів в неупередженості або об`єктивності судді ОСОБА_4 .

Підсумовуючи, суддя наголошує на важливості інституту відводу судді для забезпечення безстороннього розгляду справи. Але вмотивованість заяви про відвід судді є процесуальним обов`язком учасника, який повинен добросовісно реалізовувати надане йому право.

За зазначених обставин, заява про відвід судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді обвинувального акту та реєстр матеріалів у кримінальному провадженні №0001855 від 06.19.2019 за обвинуваченням ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358 КК України, не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 75-81, 309 КПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Заяву захисника ОСОБА_3 про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді обвинувального акта у кримінальному провадженні №0001855 від 06.19.2019 за обвинуваченням ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358 КК України (справа №761/28969/22),- залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголосити 27 березня 2023 року о 09 год. 50 хв.

Суддя ОСОБА_1