печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 серпня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000398 від 17.06.2022, -

В С Т А Н О В И В :

01.08.2023 адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого суддіПечерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 15.08.2022 у справі № 463/5490/22 в рамках кримінального провадження № 0000398 від 17.06.2022.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що вказаною ухвалою накладено арешт на документи, комп`ютерну техніку та мобільні телефони, вилучені в ході обшуку 22.06.2022 за адресою: АДРЕСА_1 .

Зазначає, що арешт накладено необґрунтовано та відсутні законні підстави для подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак адвокат вказує, що арешт підлягає скасуванню.

Адвокат ОСОБА_3 , до початку судового засідання подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити.

Прокурор ОСОБА_5 до початку судового засідання подав заяву про розгляд клопотання без його участі, із письмовими запереченнями, у яких проти задоволення клопотання заперечував, вказавши, що вилучені в ході обшуку документи, комп`ютерну техніку та мобільні телефони належним чином визнано речовими доказами у кримінальному провадження, а тому зазначив, що арешт з відповідною метою накладено обґрунтовано.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управління Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000398 від 17.06.2022 за ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 365, ч. 2 ст. 366 КК України.

У даному кримінальному провадженні досліджуються обставини за яких на території України окремими суб`єктами здійснюється організація діяльності незаконних контакт-центрів, а також здійснюється легалізації (відмивання) ними доходів, одержаних від зазначеної діяльності, у т. ч. здійснення переказів коштів з / до російської федерації та республіки білорусь, а також невжиття заходів реагування в частині здійснення обов`язкового та внутрішнього фінансового моніторингу з боку службових осіб Національного банку України, працівників окремих банківських установ України та учасників ринку надання фінансових послуг та працівників правоохоронних органів, зокрема Департаменту контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки СБ України та Департаменту кіберполіції Національної поліції України.

05.08.2022 на підставі ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 29.07.2022 у справі № 463/5527/22 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , де виявлено та вилучено документи, комп`ютерну техніку та мобільні телефони.

Постановою слідчого від 09.08.2022, виявлені та вилучені документи, комп`ютерну техніку та мобільні телефони визнано речовими доказами.

Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 15.08.2022 у справі № 463/5490/22 на документи, комп`ютерну техніку та мобільні телефонинакладено арешт, як на речові докази.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

При цьому, у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 15.08.2022 задовольняючи клопотання сторони обвинувачення про накладення арешту на майно, слідчий суддя виходив з того, що арешт необхідний з метою збереження речових доказів, оскільки вказане майновідповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Визнання речовими доказами вказаних виявлених та вилучених в ході обшуку документів, комп`ютерної техніки та мобільних телефонів відповідає положенням ч. 1 ст. 98 КПК України, адже з наданих прокурором матеріалів вбачається наявність сукупних підстав вважати, що комп`ютерна техніка та мобільні телефони використовувались для здійснення незаконної діяльності, а вилучені документи є об`єктом вчинення розслідуваних кримінальних правопорушень та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Так, виходячи із тих питань, які відносяться до компетенції слідчого судді, при дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту майна слідчим суддею встановлено, що достатніх доказів в його обґрунтування не надано, а надані прокурором документи в своїй сукупності доводять обґрунтованість накладення арешту з метою збереження речових доказів.

Зважаючи на викладене, враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини того, що досудове розслідування триває, потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна не відпала, а заявником не доведено, що арешт накладено необґрунтовано, приходжу до висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 22, 26, 92, 98, 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000398 від 17.06.2022 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1