ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/263/23 Справа № 712/4919/23 Категорія: ст.182 КПК України Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2023 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

суддя-доповідач ОСОБА_2

судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретар ОСОБА_5

за участі:

прокурора ОСОБА_6

підозрюваної ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19.05.2023, якою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, що народилася у с. Лебедин Шполянського району Черкаської області, обіймає посаду бухгалтера Державного навчального закладу «Черкаський професійний ліцей», зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України,

застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 185 360, 00 грн.,

в с т а н о в и в :

ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19.05.2023 клопотання старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 , погодженого прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_10 , за матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002653, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.11.2022 за підозрою ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді застави задоволено частково та застосовано до підозрюваної ОСОБА_7 захід у вигляді застави у розмірі 185 360, 00 грн. з покладенням на підозрювану ОСОБА_7 в порядку ст. 194 КПК України наступних обов`язків:

1) прибувати до старшого слідчого СВ Черкаського районного управління ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 , прокурора Черкаської окружної прокурати ОСОБА_6 за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі Черкаської області без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) утриматись від спілкування зі свідками ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 та іншими підозрюваними ОСОБА_50 та ОСОБА_51 .

Ухвала слідчого судді обґрунтована наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 тяжкого корупційного злочину та ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, з урахуванням ролі ОСОБА_7 в реалізації злочинної схеми (пособник, безпосередньо своїми діями сприяла вчиненню кримінального правопорушення). Слідчий суддя дійшов висновку, що іншими, більш м`якими запобіжними заходами запобігти настанню зазначених ризиків не видається за можливе, оскільки існують обґрунтовані підстави вважати, що на даному етапі кримінального провадження запобіжний захід у вигляді застави є необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної, а особиста репутація підозрюваної ОСОБА_7 (вперше притягається до кримінальної відповідальності, є несудимою, за час роботи зарекомендувала себе позитивно) в світлі встановлених фактів не є настільки переконливою та вагомою, щоб повністю виключити встановлені слідчим суддею ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Не погоджуючись з такою ухвалою слідчого судді захисник ОСОБА_8 в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 , вважаючи її незаконною, необґрунтованою подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та постановити нову, якою відмовити в задоволенні клопотання слідчого, погодженого з прокурором, про застосування стосовно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави.

Вважає зміст повідомлення про підозру ОСОБА_7 , покладене в основу оскаржуваної ухвали, некоректним, неповним, відтак підозру необґрунтованою.

Вказує, що з огляду на факти, викладені у клопотанні та долучені до клопотання документи можна дійти висновку, що ОСОБА_7 ні особисто, ні в складі групи осіб не вчиняла жодних інкримінованих йому протиправних дій. Звертає увагу на те, що до врученого стороні захисту клопотання з додатками не додано ряду документів, на які посилається сторона обвинувачення, зокрема, відсутні протоколи допиту ряду осіб; витяг з ЄРДР, на який мається посилання в оскаржуваній ухвалі слідчого судді, не являється доказом в розумінні кримінального процесуального законодавства та не доводить причетність підозрюваних до інкримінованих їм дій; протокол обшуку, під час якого вилучені документи, що стали підставою для вручення підозри, сам по собі без врахування з іншими, не наданими стороні захисту та слідчому судді, документами, не доводить причетності підозрюваних до злочину; посилання в оскаржуваній ухвалі на наявність доказів в матеріалах кримінального провадження без їх відкриття стороні захисту свідчить про нерівність правових позицій сторін захисту та обвинувачення.

Зазначає, що слідчим суддею матеріали кримінального провадження не досліджувалися ні в ході судового розгляду ні в нарадчій кімнаті.

Захисник також вказує, що за наявності на даний час у сторони обвинувачення фактично лише показів свідка ОСОБА_52 про вчинення злочину підозрюваною та за відсутності інших доказів, які не відкриті стороні захисту в установленому порядку, а тому є недопустимими, не йдеться про достатність доказів про вчинення підозрюваною інкримінованого їй злочину та обґрунтовану підозру. Також, при дослідженні доказів окремо, а не в сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження, не наданих стороні захисту, існує велика вірогідність їх фальсифікації та обмовлення підозрюваної, заважаючи на відсутність доказів вимагання. Інші свідки, протоколи допитів яких долучено до матеріалів судової справи, виправдовують всіх підозрюваних, оскільки стверджують, що з них ніхто не вимагав благодійної або спонсорської допомоги і вони таку не надавали або надавали її добровільно за власних можливостей, на свій розсуд. Твердження сторони обвинувачення, що грошові кошти передавалися до бухгалтерії в якості реалізації злочинної схеми, направленої на одержання кожного місяця для себе та третіх осіб неправомірної вигоди, завуальованої під «спонсорську допомогу» повністю спростовуються первинними бухгалтерськими документами, згідно яких за готівкові грошові кошти, отримані в якості такої допомоги, придбавалися товарно-матеріальні цінності для нагальних потреб навчального закладу. Копії відповідних первинних документів надавалися слідчому суддя, проте вказаним доказам слідчим суддею оцінку надано не було.

Захисник стверджує в апеляційній скарзі, що в клопотанні не наведено та не підтверджено належними і допустимими доказами наявність існування ризиків, які б обумовлювали вчинення підозрюваним фактів впливу на свідків, оскільки підозрювану ухвалою слідчого судді від 18.05.2023 відсторонено від посади, а ризик знищення, спотворення чи сховати доказів не підтверджені доказами, дослідженими в судовому засіданні. Твердження слідчого судді, що підозрювана не надала жодних пояснень чи показань під час її допиту з приводу кримінального провадження та повідомленої їй підозри є невірним, оскільки на момент подачі апеляційної скарги ОСОБА_7 в якості підозрюваної не допитувалася.

Бездоказовим є твердження слідчого судді, що ОСОБА_7 вмовляла працівників навчального закладу спотворювати інформацію, оскільки доказів на підтвердження до матеріалів справи не долучено та в судовому засіданні не досліджувалося.

Стосовно визначеного розміру застави захисник вказує на абсурдність її розміру, оскільки загальна сума начебто отриманої неправомірної вигоди трьома підозрюваними протягом жовтня 2022 по березень 2023 становить 23 100 грн. Загальна сума отриманих доходів ОСОБА_7 за останні 6 місяців складає 67 525,91 грн. Крім того, у підозрюваної на даний час є ряд кредитів в банківських установах, які їй потрібно погашати, отже визначена слідством сума застави є явно нереальною для внесення підозрюваною.

Також зазначає, що підозрювана протягом усього часу досудового розслідування добровільно з`являлася за викликом до слідчого та суду без направлення та вручення повісток, на виконання покладених на неї обов`язків добровільно здала до компетентних органів свій закордонний паспорт, утримується від спілкування з визначеними слідчим суддею особами, не відлучається за межі області без дозволу слідчого та прокурора.

Заслухавши доповідь судді, думку захисника та самої підозрюваної, які просили задовольнити апеляційну скаргу адвоката, пояснення прокурора, який просив у задоволенні апеляційної скарги відмовити, вивчивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з таких підстав.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів та встановлено слідчим суддею, що СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування по об`єднаному кримінальному провадженню №12-2653, відомості про яке внесені до ЄРДР 08.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 з 10.01.2017 обіймає посаду бухгалтера Державного навчального закладу «Черкаський професійний ліцей» (далі - ДНЗ «ЧПЛ»).

Відповідно до розділу 2 Посадової інструкції бухгалтера ОСОБА_7 зобов`язана: вести облік розрахунків з покупцями, документальне оформлення і відображення в відомостях; оформляти розхідні накладні на отримання товару; правильно відображати в картотеці по покупцях всі операції пов`язані з рухом товару і розрахунками; забезпечувати достовірність даних по дебіторській та кредиторській заборгованості по покупцях; робити розноску виписок банку в складській програмі по контрагентах по головному підприємству; оформляти податкові накладні по приходу коштів на розрахунковий рахунок; вести облік податкових зобов`язань по головному підприємству; робити розноску накладних по розходу, актів повернення товару та коштів, ведення касової книги, розноску банківської виписки; формувати журнали по рахунках 361, 301, 311 по головному підприємству; виписувати товарно-транспортні накладні на розхід товару комітенту, на філіали та покупцям; ведення обліку часу по головному підприємству та інші.

Відповідно до п. 3.5. Посадової інструкції бухгалтер має право не приймати до оформлення і виконання фінансові документи, оформлені з порушенням вимог порядку приймання, зберігання і витрачання грошових коштів, товарно-матеріальних та інших цінностей.

Разом з тим, згідно до Указу Президента України № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. В подальшому Указами Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, від 18 квітня 2022 року № 259/2022 та від 17 травня 2022 року № 341/2022 строк дії воєнного стану в Україні було продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб та з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Також, відповідно до Указу Президента України № 69/2022 «Про загальну мобілізацію», в Україні оголошено та розпочато проведення загальної мобілізації.

Відповідно до вимог Закону України «Про оборону України», - особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Окрім того, відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період не підлягають здобувачі професійної (професійно-технічної), фахової передвищої та вищої освіти, асистенти-стажисти, аспіранти та докторанти, які навчаються за денною або дуальною формами здобуття освіти.

Так, відповідно до п. 1.1. Статуту ДНЗ «ЧПЛ», затвердженого наказом Міністерства освіти та науки України №1065 від 05.08.2019, даний навчальний заклад є державним закладом другого (базового) рівня професійної (професійно-технічної) освіти, що забезпечує реалізацію права громадян на здобуття робітничих кваліфікацій та профільної середньої освіти. Професійний ліцей здійснює первинну професійну підготовку кваліфікованих робітників, з числа випускників закладів загальної середньої освіти на основі базової чи профільної середньої освіти, загальноосвітню підготовку, професійне (професійно-технічне) навчання, перепідготовку та підвищення кваліфікації працюючих робітників і незайнятого населення.

Таким чином, військовозобов`язані учні, що зараховані на денну форму навчання до ДНЗ «ЧПЛ», є здобувачами професійно-технічної освіти та протягом всього періоду навчання у вказаному закладі не підлягають призову на військову службу під час мобілізації.

Згідно до ч. 4 ст. 27 Закону України «Про професійну (професійно-технічну) освіту» відвідування занять здобувачами освіти закладів професійної (професійно-технічної) освіти є обов`язковим.

Окрім того, відповідно до ч. 3 ст. 39 вказаного Закону за невиконання обов`язків і систематичне порушення статуту закладу професійної (професійно-технічної) освіти, правил внутрішнього розпорядку закладу професійної (професійно-технічної) освіти, незадовільну успішність до здобувача освіти застосовуються такі заходи впливу, як попередження, догана, відрахування з закладу освіти.

Згідно до п. 4.6 Статуту ДНЗ «ЧПЛ» здобувачі освіти професійного ліцею серед іншого зобов`язані виконувати вимоги освітніх програм і системи контролю знань, умінь, навичок, дотримуючись принципу доброчесності та досягати результатів навчання, передбачених стандартом освіти для відповідного рівня освіти; відвідувати заняття, в тому числі й за індивідуальним графіком.

Також, згідно до п. 4.9 Статуту здобувач освіти може бути відрахований з професійного ліцею, в тому числі за незадовільні успішність; невиконання вимог освітніх програм (навчального плану); грубі порушення навчальної дисципліни або правил внутрішнього розпорядку професійного ліцею.

Так, ОСОБА_7 переслідуючи мету одержання від учнів ДНЗ «ЧПЛ» неправомірної вигоди для інших осіб, діючи умисно, всупереч положенням посадової інструкції бухгалтера, в період з жовтня 2022 року по 01 березня 2023 року перебуваючи в приміщенні ДНЗ «ЧПЛ», що знаходиться за адресою: м. Черкаси, вул. Олексія Панченка, 13, вчиняючи активні дії, сприяла реалізації запровадженої директором вказаного навчального закладу ОСОБА_53 злочинної схеми, направленої на одержання кожного місяця для себе та третіх осіб неправомірної вигоди, завуальованої під «спонсорську» допомогу від учнів ДНЗ «ЧПЛ» за рахунок грошових коштів, нарахованих в якості стипендій, що виплачувались учням, зарахованим на денну форму навчання, які фактично не відвідують заняття у вказаному навчальному закладі та користуються правом відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації та безпосередньо отримувала вказану неправомірну вигоду у готівковій формі, приховуючи від офіційного обліку та без внесення вказаних коштів на спеціальні рахунки навчального закладу.

З метою реалізації та приховування своїх протиправних дій директор ДНЗ «ЧПЛ», ОСОБА_54 за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, але не пізніше вересня 2022 року залучив до вчинення злочину як пособницю бухгалтера ДНЗ «ЧПЛ» ОСОБА_7 , яка сприяла приховуванню злочину шляхом створення умов для надання вказаним злочинним діям законного вигляду, та всупереч посадовим обов`язкам, безпосередньо отримувала від студентів неправомірну вигоду у готівковій формі, під завуальованим виглядом спонсорської допомоги та вела чорнову (неофіційну) документацію про облік грошових коштів, а також старшого майстра ДНЗ «Черкаський професійний ліцей» ОСОБА_55 , який відповідно до покладених обов`язків є службовою особою, на якого згідно домовленостей покладено роль доводити до відома вказаних учнів навчального закладу, про необхідність надання неправомірної вигоди, за рахунок безпідставно нарахованих стипендій, під приводом нібито сплати «спонсорських» внесків, тобто порадами та вказівками сприяв учиненню кримінального правопорушення.

Відповідно до зазначеної злочинної схеми ОСОБА_56 , а також підлеглі йому посадові особи навчального закладу ОСОБА_57 та ОСОБА_7 , будучи достовірно обізнаними про дії та роль один одного, сприяли отриманню неправомірної вигоди від учнів ДНЗ «ЧПЛ», за рахунок коштів, виплачених їм в якості стипендій, за можливість невідвідування учнями навчальних занять, а також за можливість уникнення від мобілізації у період військового стану в Україні, за наступних обставин.

Так, в жовтні 2022 року після зарахування ОСОБА_28 наказом ОСОБА_58 на денну форму навчання до групи ПШ-ТН-12, останньому в ході розмови в приміщенні кабінету директора ОСОБА_59 та ОСОБА_50 роз`яснено, що однією з умов безперешкодного навчання в ДНЗ «ЧПЛ», а також отримання права на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації є щомісячна передача учнями грошових коштів, отриманих в якості стипендії до навчального закладу як «спонсорської» допомоги.

В подальшому 21.11.2023, у денний час, ОСОБА_28 , який добровільно залучений до участі в негласних слідчих (розшукових) діях, прибув до вказаного навчального закладу, де після спілкування з ОСОБА_59 , близько 13 години 04 хвилин зустрівся з ОСОБА_50 , який на виконання заздалегідь обговореної злочинної схеми, запровадженої ОСОБА_59 , запитав чи все приніс ОСОБА_28 , та отримавши позитивну відповідь, супроводжуючи його відвів до кабінету бухгалтерії.

Потім, перебуваючи у службовому кабінеті бухгалтерії ДНЗ «ЧПЛ» бухгалтер ОСОБА_7 на виконання спільних домовленостей з директором ОСОБА_59 та старшим майстром ОСОБА_50 , отримала від ОСОБА_28 неправомірну вигоду, а саме, грошові кошти у сумі 1700 гривень під виглядом «спонсорської» допомоги, про що зробила відповідний запис у «чорновій» (неофіційній) документації, а саме робочому зошиті, в якому ОСОБА_28 за її вказівкою поставив власний підпис.

Після чого, в ході наступної зустрічі 28.11.2022 близько 13 години 47 хвилин ОСОБА_57 , продовжуючи злочинні наміри щодо отримання неправомірної вигоди від інших учнів, запитав у ОСОБА_28 про те, коли саме ОСОБА_29 та ОСОБА_30 , які також зараховані до вказаного навчального закладу на денну форму навчання, принесуть «спонсорську» допомогу за рахунок виплачених їм стипендій, та зауважив, що вказана «спонсорська» допомога є не одноразовою, і тому кожну наступну отриману ними стипендію вони повинні приносити до навчального закладу, тобто таким чином висловив вказівку надання неправомірної вигоди.

У подальшому, 23.12.2022 у денний час близько 13 години 40 хвилин ОСОБА_57 , доводячи спільний злочинний умисел, спрямований на отримання неправомірної вигоди, діючи умисно, з корисливих мотивів, достовірно знаючи про незаконність своїх дій, зустрівся з ОСОБА_28 , який прибув до ДНЗ «ЧПЛ», та надав йому вказівку передати грошові кошти до бухгалтерії. У свою чергу ОСОБА_28 за вказівкою ОСОБА_55 передав бухгалтеру ОСОБА_7 неправомірну вигоду в сумі 3400 гривень, яка в свою чергу, отримавши грошові кошти здійснила відповідні записи у «чорновій» (неофіційній) документації, а саме робочому зошиті, та виконуючи відведену їй роль, в подальшому не перерахувала вказані грошові кошти на спеціальній рахунок навчального закладу.

Далі, 28.02.2023 близько 12 години 54 хвилини ОСОБА_28 прибув до ДНЗ «ЧПЛ», а саме до службового кабінету директора ОСОБА_58 де повідомив останньому про свій намір поїхати за межі Черкаської області на тривалий період часу з метою заробітків разом з іншими учнями, зокрема ОСОБА_29 та ОСОБА_30 , на що ОСОБА_54 погодив можливість відсутності вказаних учнів на визначений термін та підтвердив, що за не вчинення дій щодо їх відрахування та не переведення на заочну форму навчання, що позбавить їх права на відстрочку від мобілізації, за умови, що ОСОБА_28 сплатить неправомірну вигоду в розмірі 1200 гривень за кожну особу на місяць, тобто за 4 місяці їх відсутності на заняттях на загальну суму 14 400 гривень, які за вказівкою ОСОБА_58 , ОСОБА_28 має передати бухгалтеру, тобто ОСОБА_7 .

Того ж дня, ОСОБА_54 в ході спілкування з ОСОБА_7 проінструктував останню щодо порядку отримання від ОСОБА_28 неправомірної вигоди, та надав їй вказівку під час отримання грошових коштів відібрати у нього заяву про нібито добровільність внеску, щоб на виконання заздалегідь запровадженої злочинної схеми, надати законний вигляд вказаним діям, та не видавати будь-яких розрахункових документів про отримання готівкових коштів.

Так, 01.03.2023 у денний час близько 15 години 14 хвилин ОСОБА_28 прибув до приміщення ДНЗ «ЧПЛ» та за попередньою вказівкою ОСОБА_58 пройшов до кабінету бухгалтерії, де передав неправомірну вигоду, а саме грошові кошти у розмірі 3600 гривень, які відповідно вказівки ОСОБА_55 необхідно було передати як заборгованість за попередній місяць, та 14 400 гривень, бухгалтеру ОСОБА_7 , яка діючи умисно, за злочинною схемою та попередньою змовою з ОСОБА_59 та ОСОБА_50 , з метою отримання вказаної неправомірної вигоди, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, отримала зазначені грошові кошти та зробила відповідні записи у власну «чорнову» бухгалтерію, зокрема про отримання коштів в сумі 3600 гривень остання внесла відомості до робочого зошита, в якому ОСОБА_28 за її вказівкою проставив власний підпис від свого імені, а також ОСОБА_29 та ОСОБА_60 . Окрім того, ОСОБА_7 , на виконання попередніх домовленостей з ОСОБА_59 , надала ОСОБА_28 заздалегідь підготований нею бланк заяви про благодійну «спонсорську» допомогу та вказала, яким чином її необхідно йому особисто заповнити, зокрема вказати відомості про сплату коштів в сумі 14 400 гривень, а також поставити свій підпис.

Таким чином, ОСОБА_7 , діючи спільно та за попередньою змовою з ОСОБА_59 , як організатором кримінального правопорушення, та ОСОБА_50 , який виконував роль пособника, у період з жовтня 2022 року по 01 березня 2023 року, переслідуючи мету одержання неправомірної вигоди для третіх осіб, діючи умисно, достовірно знаючи про незаконність своїх дій, безпосередньо отримувала від ОСОБА_28 неправомірну вигоду на загальну суму 23 100 гривень, під завуальованим приводом сплати нібито «спонсорської» допомоги, за не вчинення дій щодо відрахування ОСОБА_28 , ОСОБА_29 та ОСОБА_61 з денної форми навчання в ДНЗ «ЧПЛ», достовірно знаючи про відсутність їх на заняттях, а також за надання умов для відстрочки їх від мобілізації у період військового стану, при цьому отримуючи вказану неправомірну вигоду у готівковій формі, приховувала її від офіційного обліку.

17.05.2023 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, тобто в сприянні в одержанні службовою особою неправомірної вигоди за невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду та в інтересах третіх осіб, дій з використанням свого службового становища, що вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Санкція ч. 3 ст. 368 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Причетність ОСОБА_7 до вчинення інкримінованих їй кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності, а саме: даними протоколів, складених за результатами проведених негласних слідчих (розшукових) дій, даними листа ІНФОРМАЦІЯ_2 , даними протоколів допитів свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_61 , ОСОБА_62 , ОСОБА_63 , ОСОБА_64 , ОСОБА_34 , ОСОБА_65 , ОСОБА_66 , ОСОБА_67 , ОСОБА_68 , ОСОБА_69 , ОСОБА_70 , ОСОБА_71 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_72 , ОСОБА_73 , ОСОБА_46 , ОСОБА_74 , ОСОБА_75 , ОСОБА_76 , даними протоколу обшуку від 01.03.2023, даними протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, а також іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Метою застосування до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, зокрема:

1) ризик можливого переховування від органів досудового розслідування та/або суду, який обґрунтований тим, що ОСОБА_7 , повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, у зв`язку з цим остання усвідомлюючи суворість покарання, передбаченого за інкриміноване правопорушення, у разі необрання запобіжного заходу матиме реальну можливість змінити місце проживання, переховуватися від органу досудового розслідування та суду чи виїхати за кордон;

2) ризик можливого незаконного впливу на свідків, який обґрунтований тим, що ОСОБА_7 є бухгалтером ДНЗ «ЧПЛ», де останні навчаються та працюють, у зв`язку з чим вона має реальну можливість впливати на них для уникнення кримінальної відповідальності шляхом вчинення тиску на свідків з метою зміни їх показань чи відмови свідчити в суді, спотворення бухгалтерських документів, які знаходяться в ДНЗ «ЧПЛ»;

3) ризик можливого перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, який обґрунтований тим, що ОСОБА_7 не надала жодних пояснень та показань під час проведення її допиту з приводу кримінального провадження та повідомленої їй підозри, що може також свідчити і про можливі її наміри ввести слідство в оману для ухилення від відповідальності. Крім того, після проведеного обшуку, дозвіл на який надано Соснівським районним судом м. Черкаси, ОСОБА_7 усвідомлюючи невідворотність відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, через наявний у неї вплив на інших працівників навчального закладу вмовляла останніх спотворювати інформацію у відповідях на запит слідчого в порядку ст. 93 КПК України, нав`язувала свідкам своє бачення, що слід останнім говорити на допитах, щоб виправдати власні злочинні дії та викривити об`єктивне розслідування.

У ході розслідування кримінального провадження в ГУ ДПС в Черкаській області витребувано інформацію про доходи ОСОБА_7 , які складають 14 482,61 грн - за грудень 2022 року; 10 964,30 грн - за листопад 2022 року, 11 052,50 грн - за жовтень 2022 року.

У зв`язку з викладеним, з урахуванням вагомості зібраних у ході розслідування доказів, тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, просила застосувати запобіжний захід відносно підозрюваної ОСОБА_7 у вигляді застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, який складає 214 720, 00 грн. з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки лише такий запобіжний захід належним чином попередить настання перерахованих вище ризиків та забезпечить виконання покладених на підозрювану процесуальних обов`язків.

Як вбачається з оскаржуваної ухвали, слідчий суддя дослідив клопотання і матеріали, які його обґрунтовують, врахував рівень обґрунтованості підозри, доведеність існування ризиків, обставини та наслідки вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_7 у разі визнання її винуватою та прийшов до висновку, що запобіжний захід у вигляді застави у повній мірі зможе запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам та гарантувати виконання підозрюваною покладених на нього обов`язків.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо ОСОБА_7 обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані, у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах "IlgarMammadov v. Azerbaijanп. 88", "Erdagoz v. Turkeyп. 51", "Cebotari v. Moldova п. 48" "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення, зокрема у рішенні "Murray v. the United Kingdom".

На початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

Отже, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно обґрунтованості підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів. Тому доводи апеляційної скарги захисника, щодо не вчинення ОСОБА_7 протиправних дій та відсутність обґрунтованої підозри апеляційним судом з цих підстав не приймаються, як і те, що покази інших свідків виправдовують дії підозрюваної, а грошові кошти передавалися в бухгалтерію в якості спонсорської допомоги.

На теперішній час досудове розслідування триває, підстав стверджувати про невідповідність змісту підозри обставинам інкримінованого правопорушення не має, обставини кримінального правопорушення мають встановлюватись та конкретизуватись в подальшому, а наявні докази оцінюватись у сукупності з іншими доказами, зібраними під час досудового розслідування як стороною обвинувачення, так і стороною захисту.

Обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 276 КПК України у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені ст. 42 цього Кодексу.

Статтею 278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається особі в день його складання слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Дана стаття не містить застережень щодо місця вручення письмового повідомлення про підозру.

З повідомлення про підозру, наявного у матеріалах провадження, вбачається, що ОСОБА_7 при врученні зазначеного повідомлення про підозру 17.05.2023 було роз`яснено її права та обов`язки, зокрема, і передбачені ст. 42 КПК України, а також вручено пам`ятку про процесуальні права та обов`язки підозрюваного, що підтверджується його власноручним підписом, підписом адвоката (а.с.14-17).

Доводи апеляційної скарги захисника про те, що під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу слідчим суддею не було досліджено матеріалів кримінального провадження апеляційний суд відхиляє, оскільки суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Слідчим суддею під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у даній справі було заслухано прокурора, захисника підозрюваного та саму підозрювану.

Витребування і дослідження матеріалів кримінального провадження є правом, а не обов`язком суду.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя, всупереч доводам апеляційної скарги, дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 та за яке передбачено покарання у позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Відповідно до статті 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається, зокрема, у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа. Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, ризики неналежної процесуальної поведінки підозрюваного з часом зменшуються ("Ткачов проти України" від 13.12.2007 p.).

В рішенні по справі «Єлоєв проти України»: «Закон визначає сукупність обставин, а також критерії якими повинен керуватись слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами зокрема є майновий та сімейний стан підозрюваного. Європейський суд з прав людини, неодноразово наголошував на тому, що непомірний розмір застави з статками (майновим станом) підозрюваного, є лише формальним виконанням вимог Європейської конвенції з прав людини, тому у своїх рішеннях суди повинні керуватись також розмірами прибутків підозрюваного. Це означає, що з одного боку, розмір застави повинен бути таким, що загроза її втрати утримувало підозрюваного від намірів та спроб порушити розмір застави повинен бути таким, що загроза її втрати утримувало підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцям засобів для гідного людяного проживання».

Недостатня оцінка національним судом можливості підсудного внести необхідну суму застави, стала однією із причин за якою суд встановив порушення у справі «Тошев проти Болгарії» 10.08.2006.

Визначений слідчим суддею у даному провадженні розмір застави, на думку колегії суддів, є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваної та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_7 , на думку захисника, колегія суддів не вважає.

За таких обставин, ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог статті 370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування колегія суддів не знаходить.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів не виявлено.

Зважаючи на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції остаточно дійшла висновку, що апеляційна скарга з викладеними в ній доводами, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 182, 193, 194, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19.05.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 185 360,00 грн. відносно ОСОБА_7 - залишити без змін, а апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 - залишити без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді