Справа №:755/2839/23
Провадження №: 1-кс/755/539/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" березня 2023 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000824 та додані до нього матеріали відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Києва, громадянки України, з середньою освітою, не заміжньої, офіційно не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої,

підозрюваної в скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

03.03.2023 року слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000824.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що ОСОБА_5 , під час дії Закону України «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні»» від 24.02.2022 року, який в подальшому продовжений та діяв на день вчинення злочину, повторно вчинила умисний корисливий злочин за наступних обставин.

01.03.2023 року, приблизно о 14 годині 43 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в приміщенні магазину «Велика Кишеня», що розташований за адресою: м.Київ, Харківське шосе, 19, де у неї виник умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, з метою власного протиправного збагачення, ОСОБА_5 , впевнившись, що за її діями ніхто не спостерігає та вони залишаються непоміченими для інших осіб, взяла з полиці та поклала в подальшому до власного рюкзаку, голубого кольору, наступний товар, який перебуває в реалізації даного магазину: упаковку гель-антиперсперантів Олд спайс Вайтвотер, у кількості 6 штук, артикул 306484, штрих-код товару 710, загальною закупівельною вартістю 697 гривень 25 копійок, що належить ТОВ «ФУДКОМ», , та разом з ним направилась до виходу зазначеного магазину, тримаючи в руках рюкзак, голубого кольору, в якому перебувало викрадене майно, маючи на меті покинути місце вчинення кримінального правопорушення, виконавши всі дії, які ОСОБА_5 вважала необхідними для доведення злочину до кінця, розпорядитися викраденим майном на власний розсуд не змогла, з причин що не залежали від її волі, оскільки на виході була затримана охоронником магазину «Велика Кишеня».

В результаті своїх злочинних дій, які полягли у закінченому замаху на повторне, таємне викрадення чужого майна ОСОБА_5 спричинила ТОВ «ФУДКОМ», , матеріальну шкоду на загальну суму 697 гривень 25 копійок.

01.03.2023 року ОСОБА_5 була затримана у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

02.03.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України.

Підставою для повідомлення про підозру у скоєнні зазначеного кримінального правопорушення послужила наявність достатніх доказів, зібраних під час проведення досудового розслідування, а саме: протоколом допиту свідка, протоколами перегляду цифрових записів; речовими доказами; іншими доказами в їх сукупності.

Слідчий вважає, що на даний час існують ризики, а саме:

1) п.1 ст.177 КПК України - підозрювана ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, будучи обізнаною з санкцією статті, яка їй інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки нею вчинено тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років;

2) п.3 ст.177 КПК України - підозрюваний підозрювана ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнана про місця проживання останніх, з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні;

3) п.5 ст.177 КПК України - підозрювана ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки в минулому притягувалася до кримінальної відповідальності, офіційно не працює та не має постійного джерела доходу.

Таким чином, більш м`який запобіжний захід, на думку слідчого, не зможе запобігти зазначеним ризикам.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому, і стверджував, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою для підозрюваної, з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують. Просив суд застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник та підозрювана проти задоволення клопотання заперечували, вказували про відсутність ризиків, вказаних в клопотанні, просили не застосовувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що підозрювана що підозрюваний вину не заперечує, співпрацює зі слідством, працює неофіційно, має місце реєстрації та постійне місце проживання. Просили застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт.

Вислухавши доводи та пояснення прокурора, який підтримав дане клопотання з підстав, викладених у ньому, підозрюваної та захисника, які заперечували проти задоволення клопотання слідчого, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Судом було встановлено, що 01.03.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України (кримінальне провадження №0000824).

Стаття 192 КПК України передбачає право слідчого за погодженням з прокурором звернутися із клопотанням про застосування запобіжного заходу до особи, яку затримано без ухвали про дозвіл на затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Клопотання ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , оформлене відповідно до вимог Кримінально процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтував доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінальних проваджень та долучено розписку підозрюваної про вручення їй копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу - у тримання під вартою, а також копії матеріалів, які обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

01.03.2023 року ОСОБА_5 була затримана у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

02.03.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України.

Відповідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

В судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме: протоколом допиту свідка, протоколами перегляду цифрових записів; речовими доказами; іншими доказами в їх сукупності.

При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Крім того, в судовому засіданні встановлено, що підозрювана раніше неодноразово судима, має тісні соціальні зв`язки, має постійне місце проживання та реєстрації в місті Києві, неофіційно працює.

Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

На думку слідчого судді, окрім констатації, прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Крім того, прокурором не наведені жодні доводи, які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання запобіжного заходу, менш суворого, ніж тримання під вартою, який обмежує у свободі ОСОБА_5 , остання буде ухилятись від слідства та суду.

Окрім цього, при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.17 рішення ЄСПЛ від 02 серпня 2001 року у справі «Манчіні проти Італії», відповідно до якої з огляду на їхній вплив та спосіб виконання, обидва застосовані … запобіжні заходи - тримання під вартою у в`язниці і домашній арешт - були позбавленням волі за змістом підпункту (с) пункту 1 Статті 5 Конвенції.

Також слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Частина 2 статті 194 КПК України передбачає обов`язок слідчого судді постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, а саме: наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, оскільки прокурором доведено обґрунтованість підозри стосовно ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, зокрема, вчинення іншого кримінального правопорушення, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п.3 ч.1 ст.194 КПК України), слідчий суддя, враховуючи дані про особу підозрюваної, зокрема те, що вона має постійне місце проживання та реєстрації, обставини вчинення кримінального правопорушення, вважає, що вагомих підстав для застосування щодо підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з матеріалів клопотання не вбачається, у зв`язку з чим необхідно застосувати до підозрюваної більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений в клопотанні.

За вищевказаних обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваної на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

На даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозрюваної, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст.ст.3, 176, 177, 178, 179, 181, 184, 193, 194, 195, 196 , ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000824 відносно ОСОБА_5 - відмовити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби з перебуванням останньої за місцем свого проживання: АДРЕСА_1 , строком на 60 діб, в межах строку досудового розслідування.

Заборонити підозрюваній ОСОБА_5 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, в період часу з 22-00 години до 06-00 години наступного дня, за винятком випадків необхідності надання невідкладної медичної допомоги та необхідності перебування в укритті під час повітряної тривоги.

Покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

-прибувати за кожною вимогою до прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

-не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

-повідомляти прокурора, слідчого або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця проживання та роботи;

-докласти зусиль до пошуку роботи.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою, мають право з`явитися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї обов`язків.

Ухвала слідчого судді діє 60 днів та підлягає негайному виконанню після її проголошення, подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Виконання ухвали доручити співробітникам органів Національної поліції за місцем проживання підозрюваної. Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження, та прокурора.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, і повідомити про це суд.

Звільнити підозрювану ОСОБА_5 з-під варти в залі суду негайно та зобов`язати прибути до місця свого проживання до 22-00 години, оскільки згідно з умовами обраного запобіжного заходу їй заборонено залишати житло в нічний час доби. Контроль за виконанням ухвали в цій частині покласти на прокурора та слідчого у даному кримінальному провадженні.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваної, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення її винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, або у будь-якому іншому кримінальному правопорушенні.

Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 17-40 годині 07 березня 2023 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду

м.Києва ОСОБА_1