ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/2091/23 Справа № 202/4215/23 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

Судді доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 23 серпня 2023 року у кримінальному провадженн № 0000458, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Синельникове Дніпропетровської області, громадянки України, яка раніше не судима, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_7

захисника ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_8

В С Т А Н О В И Л А:

За ухвалою слідчого судді Індусріального районного суду м. Дніпропетровська від 23 серпня 2023 року задоволено клопотання прокурора та обрано відносно ОСОБА_6 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а також про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування або суду.

Слідчий суддя також зазначив, що дані про особу підозрюваної, яка порушила умови раніше застосованого до неї запобіжного заходу, непов`язаного із триманням під вартою, що вже само по собі є підставою для вирішення питання про обрання більш суворого запобіжного заходу, виїхала за межі України, переховується від органу досудового розслідування та оголошена в міжнародний розшук, а тому, обрання відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є виправданим.

В апеляції:

- захисник ОСОБА_5 просить ухвалу слідчого судді скасувати та відмовити в задоволенні клопотання прокруора.

В обґрунтування вказує, що прокурором було порушено право підозрюваної ОСОБА_6 на захист, оскільки а ні їй, а ні її захиснику не було вручено клопотання про обрання запобіжного заходу.

Окрім цього вказує, що захиснику не було вручено постанову про розшук ОСОБА_6 , оскільки відомості про її розшук відсутні, а тому здійснення судового розгляду за відсутності останньої, був неможливим.

Заслухавши захисника ОСОБА_5 , яка просила задовольнити апеляційну скаргу, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

За приписами ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

За вимогами ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Частиною 6 ст. 193 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, з матеріалів справи слідує, що 12 грудня 2022 року до ЄРДР за № 0000458 внесені відомості за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

09 березня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме у одержанні особою, яка займає відповідальне становище неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, апеляційний суд зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Наведені в клопотанні прокурора дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, що підтверджується, зокрема: заявою ОСОБА_9 від 05 грудня 2022 року про притягнення до відповідальності ОСОБА_6 , яка вимагає в неї неправомірну вигоду; письмовими поясненнями ОСОБА_9 , протоколами допиту свідка ОСОБА_9 від 16 грудня 2022 року та 14 лютого 2023 року; протоколом про результати аудіо-, відеоконтролю особи від 21 січня 2023 року; протоколом про результати негласної слідчої (розшукової) дії: контроль за вчиненням злочину від 21 січня 2023 року; протоколом обшуку від 09 березня 2023 року; протоколом огляду від 10 березня 2023 року, які вказують на причетність підозрюваної до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Розглядаючи питання наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, враховуються обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а також те, що за ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 16 березня 2023 року щодо підозрюваної ОСОБА_6 було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, на строк до 09 травня 2023 року включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчим суддею також було покладено на підозрювану ОСОБА_6 обов`язки, в тому числі не відлучатися із населеного пункту, в якому вона мешкає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; не залишати у період часу з 19.00 години до 06.00 години місце мешкання, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Однак, відповідно до листа Центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України № 2/сл.-530 від 27 червня 2023 року, ОСОБА_6 , 18 березня 2023 року перетнула державний кордон у пункті пропуску Маяки-Удобне.

В подальшому, постановою старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області від 14 серпня 2023 року ОСОБА_6 було оголошено у міжнародний розшук.

Наведені обставини свідчать про існування ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки підозрювана ОСОБА_6 , будучи обізнаною про висунути їй підозру у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, незважаючи на застосований відносно неї запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, порушила покладені на неї слідчим суддею обов`язки: не здала свій закордонний паспорт, залишила своє місце проживання, перетнула державний кордон, тим самим без дозволу покинула територію України.

При цьому слід зауважити, що відповідно до ч. 2 ст. 575 КПК України, до клопотання про видачу особи в Україну обов`язково додається засвідчена копія ухвали слідчого судді або суду про тримання особи під вартою, якщо видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності.

Таким чином, застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою на даному етапі досудового розслідування неможливе.

Що стосується посилання захисника на те, що прокурором було порушено право підозрюваної ОСОБА_6 на захист, оскільки а ні їй, а ні її захиснику не було вручено клопотання про обрання запобіжного заходу, то вони не можуть бути прийняті до уваги, оскільки підозрюваній фактично на даний час неможливо вручити будь-який процесуальний документ, оскільки остання перебуває за межами України та знаходиться в міжнародному розшуку.

При цьому захисник ОСОБА_5 була належним чином і завчасно, більше ніж за тиждень повідомлена судом про дату слухання справи, та мала можливість ознайомитись з матеріалами клопотання.

Зауваження захисника про не вручення їй постанови про розшук ОСОБА_6 , також не слушними, оскільки кримінальним процесуальним законом не закріплено обов`язкового вручення такої постанови захиснику, а отже, дана обставина і не потягла за собою порушення ОСОБА_6 на захист.

З огляду на наведене, порушень вимог кримінального процесуального законодавства, які б слугували підставами для скасування ухвали слідчого судді не встановлено, ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_6 відповідає вимогам ст. ст. 177, 178, 194, 199 КПК України, є законною, обґрунтованою, вмотивованою та такою, що не підлягає скасуванню, а тому, апеляційну скаргу захисника слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 422 КПК, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 23 серпня 2023 року у кримінальному провадженні № 0000458, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4