Справа № 756/6603/23
Номер провадження № 1-кс/756/1256/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 5 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 17.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001512, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпро, громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

1.1. 29.05.2023 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_5 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 17.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001512, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою із клопотанням про дозвіл на затримання ОСОБА_4 з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

1.2. У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 80 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, бо існують ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

2. Позиції сторін кримінального провадження.

2.1. У судовому засіданні прокурор ОСОБА_6 підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просила слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, ураховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1. ст. 177 КПК України, як і неможливості застосуванні іншого запобіжного заходу.

В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, за для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризиком того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись з метою уникнення відповідальності. Окрім цього, підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, до слідчого не з`являвся, за місцем проживання був відсутній, а також на окупованій території має місце реєстрації. Окрім цього, підозрюваний раніше засуджений за корисливі злочини.

Ризиком того, що ОСОБА_4 , може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що останній не має постійних джерел доходу та належних засобів для існування.

2.2. Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні повідомив про те, що він не переховувався, бо повістки про виклик до слідчого не отримував, на мобільний телефон йому ніхто не телефонував, а місце проживання залишив, бо мешкав у хостелі, у зв`язку з чим просить відмовити у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу, як і можливості застосування запобіжного заходу, але який не пов`язаний із триманням під вартою.

3. Установлені судом обставин із посиланням на докази, мотивів з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

3.1. У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Оболонського відділу поліції ГУНП в місті Києві перебуває кримінальне провадження, внесене 17.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001512, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

13.03.2023 в рамках кримінального провадження № 0001512 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру щодо вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, з тих підстав що 14.08.2022, близько 23:00 год., ОСОБА_4 , перебував неподалік під`їзду № 4 будинку АДРЕСА_3 , де на проїжджій частині побачив мобільний телефон марки «Самсунг А51», у корпусі темно-зеленого кольору, що належить ОСОБА_7 , та загублений останнім. У подальшому, ОСОБА_4 підняв із землі вказаний мобільний телефон та пішов до місця свого проживання.

15.08.2022, близько 07:00 год., ОСОБА_4 , перебуваючи за місцем свого проживання, за допомогою Інтернет-ресурсів, зняв пін-код з мобільного телефону «Самсунг А51», у корпусі темно-зеленого кольору, і розблокувавши його, побачив, встановлений додаток «Приват24» та в цей час, у нього виник умисел направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану.

Реалізуючи умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 , в той же день та час, перебуваючи за місцем проживання, за допомогою мережі Інтернет, з метою незаконного особистого збагачення та наживи, усвідомлюючи характер своїх дій, передбачаючи їх шкідливі наслідки і свідомо бажаючи настання таких наслідків, з корисливою метою підібрав логін і пароль для входу у мобільний додаток «Приват24». У подальшому, ОСОБА_4 , переслідуючи корисливий мотив, увійшовши у вказаний додаток з банківської картки АТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_1 , яка належить потерпілому ОСОБА_7 , шляхом вільного доступу, таємно викрав грошові кошти у сумі 5 000 грн, а саме провів транзакцію з переведення вказаних коштів на свою банківську картку АТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_2 .

Продовжуючи вказаний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 , знаючи, що на банківській картці потерпілого ОСОБА_7 залишились грошові кошти, за допомогою банкомату АТ КБ «Приват Банк», що за адресою: м. Київ, проспект Рокосовського, буд. 8-а, здійснив зняття готівкових коштів в сумі 12 000 грн, після чого, пройшов за адресою: АДРЕСА_4 , де за допомогою банкомату АТ КБ «Приват Банк», здійснив зняття готівкових коштів в сумі 8 000 грн, після чого, з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденими грошовими коштами розпорядився на власний розсуд.

Унаслідок вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_4 , завдав ОСОБА_7 , майнову шкоду у розмірі 25 000 грн.

3.2. Отже, орган досудового розслідування підозрює ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану.

3.3. На підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні матеріали досудового розслідування:

- протокол допиту потерпілого від 17.08.2022, ОСОБА_7 повідомив обставини події, які мали місце 14.08.2022;

- витяг з АТ «ПриватБанк» на ім`я ОСОБА_7 про рух грошових коштів;

- протокол огляду предмету від 15.03.2023, згідно з яким було оглянуто оптичний носій інформації;

- протокол допиту свідка від 20.03.2023, ОСОБА_8 повідомив обставини подій, які мали місце в серпні 2022;

- протокол допиту свідка від 24.05.2023, ОСОБА_9 повідомив щодо ОСОБА_4 .

3.4. Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

3.5. Слід урахувати, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві. Тож, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», зокрема - термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути і достатніми, з часом, аби виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Це вказує, що висновки в рішеннях ЄСПЛ дають підстави вважати, що обґрунтованість підозри містить два аспекти. Перший стосується питання вчинення кримінального правопорушення, а другий - доведення обставин, які за розумного неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до вчинення кримінального правопорушення. При цьому, як вже було зазначено, доведення обставин, викладених в повідомленні про підозру, здійснюється наявними в матеріалах провадження доказами, які мають відповідати вимогам статей 84, 94 КПК України.

3.6.06.06.2023 клопотання про надання дозволу на затримання з метою приводу для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу в виді тримання під вартою було задоволено, 20.07.2023 ОСОБА_4 було затримано в порядку ч. 1 ст. 191 КПК України та доставлено до суду.

3.7. Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони, на цій стадії досудового розслідування, є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому кримінальному правопорушенні, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_4 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення , передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

3.8. Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

3.9 Як видно з клопотання, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного, а також особистість останнього, суд погоджується з тим, що на даний час наявним є ризик того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування та вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто існування ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з тих підстав, що триває воєнний стан, при цьому, підозрюваний будучу обізнаним про те, що повинен з`явитись до слідчого - переховувався, що свідчить про особистий підпис ОСОБА_4 у повістках про виклик, як і те, що останній не має джерел доходів, офіційно не працює, має непогашені судимості, зокрема учинив інкримінований злочин в період іспитового строку.

Однак, суд не погоджується з існуванням ризику передбаченого пункту 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, з тих підстав, що в клопотанні слідчий не навів обґрунтування.

Суд відхиляє доводи підозрюваного щодо невручення повісток, а також те, що він не переховувався оскільки в матеріалах судового провадження міститься копія повістки на якій міститься особистий підпис підозрюваного. При цьому підозрюваний обізнаний про існування кримінального провадження, не проявив зацікавленості подальшого руху справи, змінив місце проживання без повідомлення органу досудового розслідування.

3.10. Відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, ураховує також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, оскільки санкція ч. 4 ст. 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

3.11. Згідно з частинами 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

3.12. Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачених пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (пункти 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.

Установлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_4 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, у відношенні ОСОБА_4 підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Між тим, запобіжний захід не може перевішувати строку досудового розслідування, оскільки із закінченням строку досудового розслідування, кримінальне провадження має бути закритим. Тож, з метою недопущення порушень прав підозрюваного, у випадку закінчення строків досудового розслідування та не спрямування обвинувального акту до суду, слід визначити строк дії ухвали із таким застереженням.

3.13. Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину, а також майновим станом.

За таких обставин, враховуючи майновий стан підозрюваного та встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 680 грн (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн 00 коп., яку підозрюваний має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. На переконання слідчого судді, застава у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

3.14. Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 17.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001512, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підлягає частковому задоволенню.

3.15. При цьому, слідчим суддею також перевірено у судовому засіданні, що підозрюваного ОСОБА_4 було затримано 20.07.2023 на підстав ухвали слідчого судді про надання дозволу на затримання з метою приводу до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, тобто відповідно до вимог ч. 1 ст. 191 КПК України, а до останнього не застосовувались будь-які заходи фізичного чи морального впливу, як і під час доставки до слідчого судді.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-190, 194-199, 309, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 17.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001512, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Установити ОСОБА_4 заставу в розмірі 20 (двадцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 53 680 грн (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач - ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду - 02896785).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти та повідомити про це суд.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_4 з`являтися за першою вимогою до слідчого, прокурора чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження, а також покласти наступні обов`язки строком на 60 днів (який не може перевищувати строку досудового розслідування):

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, у залежності від стадії кримінального провадження, про необхідність зміну свого місця проживання або роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілим у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а останнім днем строку дії ухвали є 17.09.2023. Між тим, строк дії ухвали не може перевищувати меж строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, у випадку його не продовження, або не зверненням із обвинувальним актом до суду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1