печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представників власника майна - адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ТОВ «ПК «Зоря Поділля» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.05.2023, у кримінальному провадженні № 0000019, -

ВСТАНОВИВ:

26.05.2023 до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ТОВ «ПК «Зоря Поділля» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.05.2023, у кримінальному провадженні № 0000019.

В судовому засіданні представники власника майна просили задовольнити клопотання в повному обсязі, посилаючись на викладені в ньому обґрунтування. Зазначили, що ТОВ «ПК «Зоря Поділля» є одним з найбільших виробників цукру в Україні. Підприємство забезпечує роботою майже 1 300 осіб. Міністерством аграрної політики та продовольства України ТОВ «ПК «Зоря Поділля» включено в перелік об`єктів критичної інфраструктури в секторі харчової промисловості та агропромислового комплексу.

На підтвердження товарності всіх операцій по продажу цукру на адресу ТОВ «Нова- Постач» та ТОВ «Біосоіл» надали пакет документів, які включають в себе договори видаткові накладні, товарно-транспортні накладні, податкові накладні, замовлення від покупців на відвантаження, фотофіксацію завантаження наданих покупцями автомобілів якими відбувалося вивезення цукру з місць його зберігання на умовах FCA відповідно до умов укладених договорів, та які в сукупності свідчать про фактичні відвантаження цукру (наявність товарних операцій) на адресу ТОВ «Нова-Постач» та ТОВ «Біосоіл». Вказали, що має місце не співрозмірність між сумою коштів, арештованих на рахунках заявника та сумою передплати за цукор, отриманою від ТОВ «Нова-Постач» і ТОВ «Біосоіл».

Прокурор заперечувала щодо задоволення клопотання, посилаючись на те, що на даний час не відпала потреба у вказаному заході забезпечення кримінального провадження.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить наступного висновку.

З наданих в обґрунтування матеріалів вбачається, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.05.2023, у кримінальному провадженні № 0000019 - задоволено клопотання старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 та накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «ПК «Зоря Поділля».

Заявник зазначає, що накладений арешт порушує право на вільне володіння, користування та розпорядження своїм майном, а також що при накладенні арешту не було враховано розумність та співмірність обмеження права власності. А також відсутність правової підстави для арешту майна, вказує, що арештоване майно, не відповідає ознакам визначених ст. 98 КПК України, разом з тим, посадові особи ТОВ «ПК «Зоря Поділля» не є підозрюваним та/або обвинуваченим у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту, слідчим суддею не встановлено обґрунтованості заявлених вимог, оскільки не доведено, що викладені обставини в клопотанні базуються на об`єктивних фактах і правових підставах.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Згідно з абзацу 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Разом з тим, особою, яка звернулась із клопотанням, до матеріалів клопотання не долучено ухвалу слідчого судді про накладення арешту, будь-яких інших доказів накладення такого арешту.

З прохальної частини клопотання вбачається, що адвокат клопоче про скасування арешту з грошових коштів, що знаходяться на рахунках ТОВ «ПК «Зоря Поділля» в банківських установах, перелік яких (рахунків та банківських установ) вказано на сторінці 11-12 ухвали Печерського районного суду м. Києва від 23.05.2023. Однак, належним чином завірену копію вказаної ухвали слідчому судді не надано, та вказаний перелік рахунків окремо не зазначений.

Вказані вище обставини позбавляють слідчого суддю можливості пересвідчитись у якому правовому статусі перебуває на даний час майно, одночасно слідчий суддя звертає увагу що прохальна частина клопотання є неконкретизованою, а отже вимоги щодо скасування арешту з грошових коштів, що перебувають на рахунках ТОВ «ПК «Зоря Поділля» мають абстрактний характер.

Враховуючи вказане, те, що до матеріалів клопотання не долучено копію ухвали про накладення арешту, інших доказів накладення такого арешту, слідчий суддя позбавлений можливості перевірити, чи накладався арешт на зазначені у клопотанні рахунки, як і підставність накладення арешту, оскільки слідчий суддя, не оцінивши ухвалу про накладення арешту, не може зробити висновок, за яких обставин та з яких підстав слідчим суддею прийнято рішення про арешт майна, чим слідчий та слідчий суддя обґрунтували таку необхідність, з яких даних виходили та чи відпала потреба в подальшому в застосуванні арешту.

На підставі викладеного, враховуючи ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, слідчий суддя приходить висновку про безпідставність вимог клопотання, а відтак у задоволенні вимог клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 532 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ТОВ «ПК «Зоря Поділля» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.05.2023, у кримінальному провадженні № 0000019 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1