Чортківський районний суд Тернопільської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" квітня 2023 р. Справа № 608/455/23

Номер провадження1-кп/608/131/2023

Чортківський районний суд Тернопільської області в складі:

головуючого суду судді ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілого ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Чорткові кримінальне провадження, відомості про яке 18 жовтня 2022 року внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000334, по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Заводське Чортківського району Тернопільської області, жителя АДРЕСА_1 , в вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В:

Власник майна ОСОБА_6 звернувся в суд з клопотанням про скасування арешту на автомобіль «Volkswagеn Multivan», державний номерний знак НОМЕР_1 , який був вилучений в нього в результаті проведення огляду місця події від 18 жовтня 2022 року, посилаючись на те, що на даний час в кримінальному провадженні експертами проведені усі експертизи вказаного автомобіля, перевірено його технічний стан, зафіксовано та заміряно всі пошкодження та сліди ДТП на ньому, а тому вважає, що відпала необхідність у подальшому арешті транспортного засобу. Також заявник просив розглянути питання про необхідність залучення його до участі у справі як потерпілого, якому внаслідок ДТП було заподіяно майнової шкоди.

Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду з приводу заявленого клопотання, приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що 20 жовтня 2022 року слідчий суддя Чортківського районного суду Тернопільської області ОСОБА_7 у вищезазначеному кримінальному провадженні винесла ухвалу, відповідно до якої наклала арешт на автомобіль «Volkswagеn Multivan», державний номерний знак НОМЕР_1 , який поміщений на території ТОВ «Чортківське АТП», яке розташоване за адресою: Тернопільська область, місто Чортків, вулиця Степана Бандери, 60.

Відповідно до вимог ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

У відповідності до п. 5 ч. 2 ст. 173 вказаного вище Кодексу при вирішені питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

За ч. 1 ст. 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 1 додаткового (першого) протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична, або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом, або загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти України» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою майна у кримінальному провадженні належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей (майна) державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Також Європейський суд з прав людини у численних своїх рішеннях вказував на неприпустимість непропорційного втручання держави у мирне володіння майном громадян та наголошував на неухильному дотриманні справедливого балансу між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи (справи «Спорронг та Льонрот проти Швеції», «Звольський та Звольська проти Республіки Чехія», «Василеску проти Румунії» та інші).

З огляду на викладене, враховуючи, що арешт майна триває протягом тривалого часу, експерте дослідження арештованого майна станом на сьогодні проведено, стороною обвинувачення не заперечується скасування арешту автомобіля, так як в кримінальному провадженні проведено відповідні експертні дослідження, інших підстав для продовження арешту майна не має, арештоване майно не є майном, що вилучене чи обмежене у цивільному обороті, а тому суд вважає, що подальший арешт майна, як ступінь втручання у права і свободи власника майна не виправдовує потреби досудового розслідування, відтак потреба в його подальшому застосуванні відпала, в зв`язку з чим накладений арешт підлягає скасуванню.

Таким чином, з огляду на вимоги доцільності і співмірності втручання держави в право власності заявника, суд приходить до висновку про те, що подальше обмеження права заявника на мирне володіння та користування майном буде непропорційним втручанням у його право власності, тобто у його право на мирне володіння майном, яке захищено у тому числі і нормами Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, і тому повинно бути припинено.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна може бути скасовано, якщо підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, з урахуванням вищезазначеного, а також приймаючи до уваги відсутність підстав для подальшого арешту майна заявника, суд вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, оскільки подальше збереження арешту майна заявника може спричинити неправомірне втручання держави в мирне володіння майном заявника, що буде порушенням ст. 1 першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що є неприпустимим.

В клопотанні ОСОБА_8 також просить розглянути питання про необхідність залучення його до участі в справі як потерпілого, якому внаслідок ДТП було заподіяно майнової шкоди.

Відповідно до вимог ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні є фізична та юридична особа:

якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди;

яка звернулася із заявою про вчинення щодо неї кримінального правопорушення, що підлягає внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та служить передумовою для початку досудового розслідування;

яка звернулася із заявою про залучення її до провадження як потерпілого, яка підлягає обов`язковому прийняттю і реєстрації. Така заява має містити дані про потерпілого (фізичну чи юридичну особу), кримінальне провадження, до якого вона має бути залучена, зазначення і обґрунтування підстав для набуття статусу потерпілого, чітко висловлене клопотання про залучення її до кримінального провадження як потерпілого.

яка звернулася із заявою про залучення її до провадження як потерпілого без попереднього звернення про вчинення кримінального правопорушення;

яка лише за її письмовою згодою визнана слідчим, прокурором, судом (за ініціативою будь-кого з цих суб`єктів) потерпілим.

Оскільки в клопотанні такі обставини не зазначені і не обґрунтовано заподіяння шкоди, в чому така шкода полягає, її розмір, а тому в цій частині суд не знаходить підстав для його задоволення.

Водночас суд вважає за необхідне зазначити, що за наявності заподіяної шкоди внаслідок ДТП, її відшкодування може бути розглянуто і в порядку цивільного судочинства..

На підставі вищевикладеного та керуючись ч. 5 ст. 9, ч. 1 ст. 16, ч. 3 ст. 26, ст. 55, ст.ст. 170 - 174, 376 Кримінального процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_6 про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт майна на автомобіль «Volkswagеn Multivan», державний номерний знак НОМЕР_1 , який був вилучений в результаті проведення огляду місця події від 18 жовтня 2022 року, накладений ухвалою слідчого судді Чортківського районного суду від 20 жовтня 2022 року у справі № 608/1936/22, та повернути його власнику ОСОБА_6 .

Відмовити за безпідставністю в задоволенні клопотання про залучення ОСОБА_6 до кримінального провадження як потерпілого.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали оголошений 1 травня 2023 року о 16-й годині 45 хвилин.

Суддя: ОСОБА_1