Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/933/23
номер провадження 1-кс/695/457/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 травня 2023 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання старшого слідчого СВ Золотоніського РВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000007 від 14.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, про отримання дозволу на тимчасовий доступ до речей і документів,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Золотоніського РВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000007 від 14.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, про дозвіл на тимчасовий доступ до речей і документів.

У судове засідання слідчий не прибув, надавши до суду заяву, згідно з якою просить повернути без розгляду дане клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 163 КПК України, представник особи, у володінні якої перебувають документи та інформація, та доступ до якої просить надати слідчий, для розгляду клопотання не викликався.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, зазначає про таке.

Частиною першою статті 160 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу. Слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, в тому числі і принцип аналогії закону.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (ч. 1 ст. 26 КПК України).

Під диспозитивністю слід розуміти правове положення, згідно з яким сторонам кримінального провадження надається і забезпечується можливість вільно в межах, встановлених КПК, обирати способи здійснення своїх матеріальних та процесуальних прав і використовувати на власний розсуд передбачені законом публічні засоби їхнього захисту, а також активно впливати на хід і результати кримінального провадження.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

На підставі вищевикладеного, враховуючи клопотання слідчого залишити дане клопотання без розгляду, - слідчий суддя приходить до висновку про необхідність його задоволення.

Керуючись ст. 22, 26, 160, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4