Справа № 712/4021/23
Провадження 1-кс/712/1934/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 травня 2023 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах релігійної організації «Релігійна громада парафії Іоанна Хрестителя Черкаської єпархії Української православної церкви в с. Хутори» на постанову про закриття кримінального провадження №0001664, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах релігійної організації «Релігійна громада парафії Іоанна Хрестителя Черкаської єпархії Української православної церкви в с. Хутори», звернувся до слідчого судді зі скаргою на постанову про закриття кримінального провадження №0001664.

В обґрунтування скарги посилається на те, що 16 серпня 2022 року ним до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області направлено повідомлення (заяву) про кримінальне правопорушення, за фактом розпалювання релігійної ворожнечі та ненависті та образи почуттів громадян у зв`язку з їхніми релігійними переконаннями, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, що містить ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 161 КК України.

29 вересня 2022 року у приміщенні Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області отримано довідку зазначеного підрозділу поліції від 06 вересня 2022 року. Відповідно до змісту довідки відомості до ЄРДР в порядку ст. 214 КПК України Черкаським РУП не внесено.

Бездіяльність посадових осіб Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області була оскаржена до Соснівського районного суду м. Черкаси.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 13 жовтня 2022 року скаргу задоволено, зобов`язано уповноважених службових осіб Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви адвоката ОСОБА_3 від 15.08.2022 про вчинене кримінальне правопорушення та розпочати досудове розслідування.

Враховуючи відсутність відомостей про хід досудового розслідування 24.02.2023 року до Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області направлено адвокатський запит.

Листом від 05.04.2023 року вих. № 4911/46-2023 повідомлено про закриття кримінального провадження № 0001664 від 22.03.2023 року. Додано копію постанови у цьому провадженні від 30.12.2022 року згідно якої провадження під зазначеним номером від 20.10.2022 року закрито у зв`язку з відсутністю складу злочину, передбаченого ст. 356 КК України.

Вважає дану постанову необґрунтованою, винесеною передчасно без проведення досудового слідства, у зв`язку з чим вона підлягає скасуванню.

З оскаржуваної постанови вбачається, що дізнавач формально навів перелік статтей КПК України у описово-мотивувальній частині постанови, жодного висновку за результатами проведення досудового розслідування не зазначено, відсутні посилання на зібрані під час досудового розслідування докази та відповідно, відсутня їх належна оцінка. Не зазначено навіть фабули кримінального правопорушення.

Черкаським РУП ГУ НП належним чином не було проведено досудове розслідування, не проведено жодної слідчої дії для встановлення фактичних обставин кримінального правопорушення.

Оскаржувана постанова не відповідає й вимогам ст. 110 КПК України щодо її змісту.

Копію оскаржуваної постанови отримано 12.04.2023 року.

Просить скасувати постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області від 30.12.2022 року про закриття кримінального провадження № 0001664.

В судове засідання представник скаржника не з`явився, скерував до суду заяву про розгляд скарги без його участі, скаргу підтримує та просить її задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ). Окрім цього, згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Слід звернути увагу, що ЄСПЛ щодо здійснення ефективного досудового розслідування кримінальних поводжень, у п. 259 «Карабет та інші проти України», зазначив, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту.

Частиною 2 статті 9 КПК України визначено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно ст. ст. 2 ст. 284 КПК України, закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Тобто, повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Неупередженість означає пізнання органами, що ведуть процес, обставин кримінального провадження у точній відповідності з дійсністю, неупередженість їх у збиранні, перевірці та оцінці доказів, безсторонність щодо всіх учасників процесу та інших осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, оскільки на прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого покладається обов`язок надати доказам належну правову оцінку за правилами ч. 1 ст. 94 КПК, та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Нормами ст. 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Постанова про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

Відповідно до положень ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

У свою чергу, слідчий, під час досудового розслідування, зобов`язаний детально та всебічно перевірити доводи особи, що подала таку заяву.

З положень ст. 84 КПК України слідує, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно ч. 2 ст. 91 КПК України, доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Зокрема, практика ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Олександр Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

Відповідно до ст. 110 КПК України, постанова про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

В ході розгляду скарги встановлено, що в провадженні СД Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебували матеріали кримінального провадження № 0001664 від 05.04.2022 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України.

30 грудня 2022 року дізнавачем сектору дізнання Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню № 0001664 від 05.04.2021 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України, винесено постанову про закриття кримінального провадження, у зв`язку з відсутністю складу злочину.

Відповідно до ст.ст. 283, 284 КПК України, закриття кримінального провадження є формою закінчення досудового розслідування, яке відбувається в силу наявності обставин, що виключають кримінальне провадження, у зв`язку з чим рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження та оцінки слідчим всіх зібраних доказів, які стосуються цього провадження відповідно до встановленої законом процесуальної процедури.

Під час розгляду вказаної скарги встановлено, що постанова від 30.12.2022 року не вмотивована належним чином, оскільки не містить повного та об`єктивного дослідження слідчим всіх обставин, що виключають кримінальне провадження.

З оскаржуваної постанови вбачається, що дізнавач формально навів перелік статтей КПК України у описово-мотивувальній частині постанови, жодного висновку за результатами проведення досудового розслідування не зазначено, відсутні посилання на зібрані під час досудового розслідування докази та відповідно, відсутня їх належна оцінка. Не зазначено навіть фабули кримінального правопорушення.

Черкаським РУП ГУ НП належним чином не було проведено досудове розслідування, не проведено жодної слідчої дії для встановлення фактичних обставин кримінального правопорушення.

Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя дійшов висновку, що спірна постанова про закриття кримінального провадження винесена передчасно, а тому підлягає скасуванню.

Враховуючи викладене, скарга підлягає до задоволення в повному обсязі.

При новому розслідуванні слідчому слід виконати необхідні дії щодо з`ясування обставин про наявність чи відсутність обставин, що виключають кримінальне провадження і в залежності від встановленого прийняти обґрунтоване рішення щодо подальшого провадження у справі, яке у будь-якому випадку має бути належним чином обґрунтованим з всебічним аналізом фактичних обставин справи.

Згідно ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про скасування постанови дізнавача сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження № 0001664 від 05.04.2022 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України.

Згідно ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Як вбачається з матеріалів справи, копію постанови про закриття кримінального провадження отримано адвокатом ОСОБА_3 12.04.2023 року. Копія постанови була надана адвокату ОСОБА_5 у відповідь на письмову заяву.

З огляду на викладені заявником у скарзі обставини, слідчий суддя вважає що заявником не порушено строк звернення до слідчого судді з даною скаргою.

Керуючись ст.ст. 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах релігійної організації «Релігійна громада парафії Іоанна Хрестителя Черкаської єпархії Української православної церкви в с. Хутори» на постанову про закриття кримінального провадження №0001664, задовольнити.

Скасувати постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 30 грудня 2022 року про закриття кримінального провадження № 0001664 від 05.04.2022 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України та відновити досудове розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1