Справа № 152/358/23
УХВАЛА

іменем України

23 червня 2023 року м. Шаргород

Справа №152/358/23

Провадження №1-кс/152/106/23

Слідчий суддя

Шаргородського районного

суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового

засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

встановив:

22.06.2023 року ОСОБА_3 звернувся до Шаргородського районного суду з клопотанням про скасування арешту майна, в якому просить скасувати арешт, накладений слідчим суддею Шаргородського районного суду на мотоцикл марки «Spark-200», червоного кольору, без державного реєстраційного номеру, який знаходиться на арештмайданчику ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області, та повернути йому як власнику, вказаний транспортний засіб.

Клопотання ОСОБА_3 мотивує тим, що ухвалою Шаргородського районного суду в рамках кримінального провадження №0000051, внесеного до ЄРДР 11.03.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, накладено арешт на вказаний вище мотоцикл, власником якого є він.

На підставі ухвали слідчого судді мотоцикл вилучено працівниками поліції та поміщено на арештмайданчик ВП №2 Жмеринського РВП.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні завершено, кримінальне провадження закрито 30.03.2023 року ст. слідчим СВ ВП №2 Жмеринського РВП ОСОБА_4 , проте арешт мотоцикла не скасований.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 22.06.2023 року (а.п.11), клопотання передано для розгляду слідчому судді Шаргородського районного суду ОСОБА_1 .

Частиною 2 ст.174 КПК України встановлено, що клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Особа, яка заявила клопотання ОСОБА_3 , повідомлений про дату, час та місце розгляду клопотання (а.п.16).

ОСОБА_3 у судове засідання не прибув, до початку судового розгляду 23.06.2023 року подав через канцелярію суду заяву про розгляд клопотання про скасування арешту майна у його відсутності, клопотання підтримує у повному обсязі з наведених у ньому підстав та просить задовольнити (а.п.18).

В судове засідання слідчим суддею також викликано старшого слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ОСОБА_4 , котрий виніс постанову про закриття кримінального провадження від 30.03.2023 року (а.п.9).

Старший слідчий СВ ВП №2 Жмеринського РВП ОСОБА_4 не прибув у судове засідання для розгляду клопотання ОСОБА_3 .

При цьому, відповідно до заяви від 22.02.2023 року, слідчий ОСОБА_4 просить проводити судовий розгляд клопотання ОСОБА_3 у його відсутності, при розгляді клопотання покладається на вирішення суду (а.п.17).

Враховуючи, що заявник ОСОБА_3 та старший слідчий СВ ВП №2 Жмеринського РВП ОСОБА_4 належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду, а також враховуючи подані ними заяви, слідчий суддя вважає можливим здійснювати розгляд цього кримінального провадження у відсутності заявника та слідчого.

Відповідно до ч.5 ст.27 КПК України, під час судового розгляду та у випадках, передбачених цим Кодексом, під час досудового розслідування забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів…

Частиною 4 ст.107 КПК України встановлено, що фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Оскільки в судовий розгляд слідчим суддею клопотання про скасування арешту майна не прибули учасники судового провадження, а слідчий суддя не вбачає перешкод для розгляду клопотання та вважає можливим судове провадження здійснювати судом за відсутності останніх, то, відповідно до вимог ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Дослідивши матеріали кримінального провадження за клопотанням ОСОБА_3 , слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Згідно із абз.1 ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частинами 2-3 ст.170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу… Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу…

З копії клопотання ст. слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ОСОБА_4 від 13.03.2023 року вбачається, що ним здійснювалося досудове розслідування кримінального провадження №0000031 від 11.03.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, в ході якого встановлено, що 11.03.2023 року до ВП №2 надійшло повідомлення про те, що приблизно о 19 годині 30 хвилин водій ОСОБА_3 , рухаючись по вулиці Вишневій в с. Клекотина, Жмеринського району Вінницької області та керуючи мотоциклом «Spark-200», без реєстраційних знаків, перевозячи пасажира ОСОБА_5 , не вибрав безпечної швидкості, не врахував дорожньої обстановки та допустив падіння. В результаті падіння водій мотоцикла ОСОБА_3 та пасажир ОСОБА_5 отримали тілесні ушкодження та доставлені в Шаргородську МЛ. 11.03.2023 року проведено огляд місця події, з якого вилучено транспортний засіб «Spark-200» без реєстраційних знаків, власником якого є ОСОБА_3 . У зв`язку із наведеним слідчий просив накласти на вказаний транспортний засіб арешт (а.п.2-3).

Крім того, слідчий СВ ВП №2 Жмеринського РВП ОСОБА_4 у клопотанні зазначив, що вказаний транспортний засіб визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, згідно із ст.98 КПК України (а.с.2-3).

14.03.2023 року слідчим суддею Шаргородського районного суду Вінницької області у кримінальному провадженні №152/358/23 (провадження №1-кс/152/44/23) задоволено клопотання слідчого ОСОБА_4 та, відповідно до ухвали, накладено арешт на вилучене 11.03.2023 року в ході огляду майно, а саме: мотоцикл марки «Spark-200», червоного кольору без державних реєстраційних знаків, що знаходиться на зберіганні на території арештмайданчика ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області, власником якого є ОСОБА_3 . Ухвала слідчого судді набрала законної сили 14.03.2023 року (а.п.12-14).

Із вказаної ухвали слідчого судді вбачається, що ОСОБА_3 зазначений власником транспортного засобу.

Відтак, на думку слідчого судді, ОСОБА_3 як власник транспортного засобу має право на звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням про скасування арешту майна.

Свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу або інших документів, що посвідчують право власності на мотоцикл, ОСОБА_3 до клопотання про скасування арешту на майно не надав.

30.03.2023 року слідчий СВ ВП №2 Жмеринського РВП ОСОБА_4 , згідно із постановою, закрив кримінальне провадження №0000051 у зв`язку із відсутністю в діянні ОСОБА_3 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України (а.п.9).

Питання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000051 при його закритті не вирішено.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч.1 ст.174 КПК України).

Частинами 2-4 ст.174 КПК України встановлено, що клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно. Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації. Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Частиною першою статті 1 КПК України в діючій редакції встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.

Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК України регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Натомість у цій справі кримінальне провадження закрив постановою старший слідчий слідчого відділення ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 , який здійснював досудове розслідування і який, згідно з приписами КПК України, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.

Згідно із ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності, відповідно до КПК України в діючій редакції, є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

Такий правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові Великої Палати від 30.06.2020 року у справі №727/2878/19 про необхідність вирішення за правилами кримінального судочинства питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012 року, та нескасованого після закриття слідчим кримінального провадження, згідно із яким ВП ВС відступила від правового висновку ВП ВС, сформульованого в пункті 49 постанови від 15 травня 2019 року у справі №372/2904/17-ц, у частині того, що питання про скасування арешту майна, накладеного за КПК України 2012 року, після закриття слідчим кримінального провадження слід вирішувати за правилами цивільного судочинства.

Так, ВП ВС висловила правовий висновок, що на слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу).

Крім того, Верховний Суд зазначив, що у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу.

З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Отже, ОСОБА_3 , який, відповідно до ухвали слідчого судді Шаргородського районного суду Вінницької області від 14.03.2023 року, що набрала законної сили 14.03.2023 року, є власником транспортного засобу мотоцикла «Spark-200», червоного кольору без державних реєстраційних знаків, і який вважає, що при закритті слідчим постановою кримінального провадження, учасником якого він є, порушено його право володільця майна, оскільки в ході досудового розслідування не вирішено питання про скасування арешту на нього, тому він має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства.

Такий порядок захисту слідчим суддею права ОСОБА_3 на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення його права як володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

З огляду на вище проаналізовані обставини та законодавство, слідчий суддя вважає, що клопотання ОСОБА_3 в частині скасування арешту майна підлягає задоволенню.

При цьому, при вирішенні вказаного клопотання слідчий суддя не вирішує питання про повернення транспортного засобу власнику чи користувачу, оскільки це питання не відноситься до компетенції слідчого судді за приписами КПК України.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що мотоцикл визнано речовим доказом, відповідно до ст.98 КПК України.

Згідно із ч.ч.1, 2 ст.100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу. Речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні… Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

У зв`язку із наведеними нормами КПК України, слідчий суддя звертає увагу на те, що до його компетенції не відноситься розпорядження речовими доказами сторони обвинувачення, а отже, слідчий суддя не може вирішувати питання про повернення речового доказу, який не знаходиться у його розпорядженні. Вказані дії входять до компетенції особи, за клопотанням якої слідчий суддя накладав арешт на речовий доказ, слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП.

Також, слідчий суддя не має в розпорядженні речового доказу кримінального провадження №0000051, тому не може вирішувати питання про його повернення.

ОСОБА_3 не зазначив доказів того, що звертався до слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП чи до прокурора про повернення майна, визнаного речовим доказом, та доказів того, що йому відмовлено слідчим або прокурором у цьому.

Керуючись ч.3 ст.26, ст.ст.170, 171, 173, 174, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна задовольнити частково.

Скасувати арешт на майно, накладений слідчим суддею Шаргородського районного суду Вінницької області ОСОБА_6 на підставі ухвали від 14.03.2023 року у кримінальному провадженні №0000051 за клопотанням слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 , а саме на вилучене 11.03.2023 року в ході огляду майно, а зокрема: мотоцикл марки «Spark-200», червоного кольору без державних реєстраційних знаків, що знаходиться на зберіганні на території арештмайданчика ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області, власником якого є ОСОБА_3 .

В іншій частині клопотання ОСОБА_3 про повернення йому слідчим суддею мотоцикла марки «Spark-200», червоного кольору без державних реєстраційних знаків відмовити та роз`яснити необхідність звернення із клопотанням про повернення речового доказу до слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області або прокурора.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Шаргородського

районного суду

Вінницької області ОСОБА_1