Справа №694/1848/23
провадження № 1-кс/694/661/23
У Х В А Л А

02.08.2023 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 , погоджене начальником Тальнівського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеним до ЄРДР за № 0001032 від 30.07.2023,-

в с т а н о в и в:

Слідчий ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно автомобіль марки КАМАЗ, р.н. НОМЕР_1 із складеними в середині кузова відокремленими стовбурами дерев від пнів, 3 зрізи із поверхні пнів, пляшки зеленого кольору з рідиною та пусті та 113 відокремлених стовбурів дерев довжиною приблизно один метр кожна та визначити місце зберігання вказаних об`єктів.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов такого.

Відповідно до положень ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1)підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3)документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Як вбачається із тексту клопотання СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 про арешт тимчасово вилученого майна, вважаю, що воно подано з порушенням вимог ст. 170, 171 КПК України. За своїм змістом клопотання про арешт майна є неконкретним та необґрунтованим.

Клопотання про арешт майна не містить конкретної підстави і мети арешту вилученого майна, а також відповідного обґрунтування необхідності арешту майна. Цитування в тексті клопотання положень ст.98 КПК України не підтверджує такої підстави і мети арешту вилученого майна, що зазначені в загальних рисах і неконкретно.

У прохальній частині клопотання наведена вимога про накладення арешту на стовбури дерев, зазначене формулювання найменування речового доказу є неконкретним, потребує уточнення з зазначенням індивідуальних ознак, розмірів, породи дерев тощо.

Крім того згідно норм ст.170 КПК України арешт майна може полягати у забороні його відчуження, розпорядження та/або користування ним.

Проте у клопотанні не наведено в позбавленні якого права полягає арешт майна, а саме, обмеживши чи заборонивши право на відчуження, розпорядження та/або користування майном, також не обґрунтовано необхідність арешту майна та не надано докази ризиків знищення або пошкодження відповідного майна, на яке просить накласти арешт.

Вказані обставини позбавляють слідчого суддю можливості в повній мірі дослідити обставини, якими обґрунтовані доводи клопотання та прийняти рішення по суті.

Також у клопотанні про арешт майна відсутні відомості про те, хто є власником майна, на яке сторона обвинувачення просить накласти арешт, а саме транспортний засіб, що позбавляє слідчого суддю можливості повідомити вказану особу про розгляд такого клопотання з метою недопущення порушення його права на захист.

Відповідно до ч.3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

У зв`язку з викладеним, клопотання слідчого слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 , погоджене начальником Тальнівського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеним до ЄРДР за № 0001023 від 30.07.2023 слід повернути прокурору в строк передбачений ч.3 ст. 172 КПК України для усунення недоліків.

При повторному зверненні з клопотанням про арешт майна прокурору слід усунути вказані недоліки, конкретизувати підстави і мету арешту майна відповідно до положень статті 170 цього Кодексу, навести відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, конкретизувати індивідуальні ознаки тимчасово вилученого майна, яке підлягає арешту, надати відомості про особу, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 , погоджене начальником Тальнівського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеним до ЄРДР за № 0001023 від 30.07.2023 повернути прокурору для усунення недоліків перелічених в мотивувальній частині цієї ухвали в строк сімдесят дві години з моменту отримання ухвали.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1