12.07.2023 Справа № 756/8574/23
Справа №756/8574/23
Провадження №1-кс/756/ 1577/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши матеріали клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002460 від 06.07.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Києві, громадянина України, який не працює, із середньою освітою, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

УСТАНОВИВ:

У провадженні СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002460 від 06.07.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

08.07.2023 року слідчий СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 із визначенням застави у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий зазначив, що 06.07.2023 ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на придбання, носіння та зберігання бойових припасів та вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу, перебуваючи у м. Києві в Оболонському районі, знайшов 1 (один) корпус гранати РГО та 1 (один) запал УДЗ, які поклав собі до кишені шортів, в які був одягнений, тим самим незаконно розпочав зберігати бойові припаси та вибухові пристрої.

В подальшому 06.07.2023 за адресою: м. Київ, пр. Оболонський, 7-Г, працівниками поліції був затриманий ОСОБА_5 , під час обшуку якого було виявлено та в подальшому вилучено: 1 (один) корпус гранати РГО, 1 (один) запал УДЗ, які останній зберігав при собі без передбаченого законом дозволу.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в придбанні, носінні та зберіганні бойових припасів та вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Слідчим зазначено, що застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років, а також відповідними ризиками, передбаченими п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме тим, що ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності; може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки підозрюваному відомі їх анкетні дані, зокрема адреси проживання; може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний, офіційно не працевлаштований, не має постійних джерел доходу, раніше судимий.

Незастосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою унеможливить запобігання вказаним ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим існує необхідність у застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання з викладених у ньому підстав. Зазначив, що інші запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим п.п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, не працює та не має джерела доходів. Просив визначити заставу у вигляді 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Захисник у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, вказала на необґрунтованість підозри, повідомленої її підзахисному, оскільки докази не можуть ґрунтуватись на припущеннях, а у матеріалах клопотання відсутній висновок експерта по вилученому у підозрюваного майну. Зазначила, що жодний з наведених стороною обвинувачення ризиків не доведений, при цьому, тяжкість покарання, що може бути застосоване до особи за умови визнання її винуватості, не є самостійною і достатньою підставою для встановлення ризику втечі. З урахуванням того, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, просила застосувати до нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний у судовому засіданні погодився з думкою захисника.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

У провадженні СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002460 від 06.07.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

06.07.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

07.07.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Пунктом 5 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується наступними матеріалами, а саме: протоколом затримання ОСОБА_5 від 06.07.2023; довідками про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 06.07.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 06.07.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 06.07.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 06.07.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 06.07.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 06.07.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 06.07.2023.

Наведені обставини та досліджені у судовому засіданні матеріали клопотання у своїй сукупності у достатній мірі переконують слідчого суддю про наявність обґрунтованого припущення про можливе вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

У той же час наявність або ж відсутність протиправних дій ОСОБА_5 підлягає встановленню лише під час судового розгляду обвинувального акта, а на стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості такої підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (частина перша статті 276 КПК). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.

Враховуючи те, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, на думку слідчого судді, існує достатньо підстав для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію, майновий стан та наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання доцільності застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків, те, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, раніше судимий, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину під час іспитового строку.

У зв`язку з наведеним, слідчий суддя приходить до висновку про існування ризиків того, що підозрюваний може у подальшому переховуватися від органів досудового слідства та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим застосування щодо підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, зокрема домашнього арешту, про яке просила захисник у судовому засіданні, не зможе запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Разом з тим, слідчий суддя вважає недоведеним у судовому засіданні ризику незаконного впливу з боку підозрюваного на свідків у цьому кримінальному провадженні, адже сама лише обізнаність підозрюваного про місце проживання вказаних осіб не доводить існування такого ризику.

Таким чином, з метою запобігання вищевказаним ризикам, передбаченим п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

Крім того, слідчий суддя враховує, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. Продовжуючи підозрюваному строк тримання під вартою, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права останнього, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, зокрема прав потерпілого у даному кримінальному провадженні.

При визначенні розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, наряду з положеннями ст.ст.182,183 КПК України, слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Таким чином, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_5 за інкримінований злочин, характер та обставини його вчинення, особу та майновий стан підозрюваного, беручи до уваги вимоги кримінального процесуального закону щодо помірності застави як альтернативи триманню під вартою, яка не повинна бути заздалегідь непомірною для підозрюваного та призводити до неможливості її виконання, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі, передбаченому п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме: у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 161 040,00 грн., з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176-177, 183, 184, 193, 194 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002460 від 06.07.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, по 03.09.2023 включно.

Визначити розмір застави у розмірі шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 161040 (сто шістдесят одна тисяча сорок) гривень 00 копійок, у разі внесення якої звільнити ОСОБА_5 з-під варти.

Підозрюваний ОСОБА_5 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

У разі внесення застави звільнити підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти та покласти на нього такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3) не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити по 03.09.2023 включно.

У разі внесення застави заставодавцем покласти на нього обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 та його явки за викликом до слідчого, прокурора, суду.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави та зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 12.07.2023 о 17 год. 00 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1