У Х В А Л А

Іменем України

27 лютого 2023 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження №0000074 від 28.01.2021 року відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Норильськ Російської Федерації, українця, громадянина України, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України,

за участю сторони обвинувачення: прокурора - ОСОБА_4

сторони захисту: обвинуваченого - ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває обвинувальний акт в кримінальному №0000074 від 28.01.2021 року відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження обраного обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту оскільки, ризики, які були враховані при його обранні не відпали.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник-адвокат ОСОБА_5 не заперечували проти заявленого клопотання, однак просили змінити час перебування ОСОБА_3 під домашнім арештом, а саме застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 22 годин 00 хвилин до 06 годин 00 хвилин наступної доби із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Заслухавши думку учасників судового розгляду з приводу заявленого прокурором клопотання, проаналізувавши наявні матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Метою продовження запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Зокрема, згідно зі ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 9 КПК України, у разі якщо норми цього Кодексу суперечать міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, застосовуються положення відповідного міжнародного договору України.

Статтею 29 Конституції України передбачено, що «кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність» і що «ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом».

Указані гарантії права на свободу та особисту недоторканність, які передбачені ст. 29 Конституції України, поєднуються з такими ж положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка відповідно до вимог ч. 1 ст. 9 Конституції України, ратифікована 17 липня 1997 р. Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції».

Враховуючи дані про особу обвинуваченого ОСОБА_3 , який раніше не судимий, має визначене місце проживання на території Київської області, майновий стан, стан здоров`я, а також те, що ч.3 ст. 307 КК України, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років позбавлення волі з конфіскацією майна, суд приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого та виконання ним процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 178, 184, 193, 197, 331, 369-372, КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 у виді домашнього арешту - задовольнити частково.

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_5 про зміну часу перебування обвинуваченого ОСОБА_3 під домашнім арештом - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 2 місяці, тобто до 27 квітня 2023 року включно, заборонивши обвинуваченому залишати квартиру АДРЕСА_3 в період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години00 хвилин наступної доби.

Покласти на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до прокурора, суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора або суду, утримуватися від спілкування з потерпілим іншим обвинуваченим та свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 24 години 00 хвилин 27 квітня 2023 року включно.

Ухвала суду про обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу направити для виконання до органу внутрішніх справ за місцем проживання обвинуваченого.

Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 7 (семи) днів з дня її оголошення.

Головуючий: ОСОБА_1