ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2244/23
провадження № 1-кс/753/509/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" лютого 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Бахтинок, Могилів-Подільського району, Вінницької області, українець, громадянин України, з середньою освітою, майстер сервісного центру "I.Service", одружений, має малолітню дитину з інвалідністю, на обліку нарколога та психіатра не перебуває, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий, підозрюваний у кримінальному провадженні № 0003350 від 05.10.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 189 КК України,

В С Т А Н О В И В:

10 лютого 2023 року слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернулася з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 003350 від 05.10.2022 відносно ОСОБА_4 .

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003350 від 05.10.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 189 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в червні 2022 року ОСОБА_7 звернулась до майстерні з ремонту мобільних телефонів «I.Service» яка знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Соборності, 17, поверх 1, секція 2, для здійснення ремонтних робіт власного мобільного телефону IPhone та передала його майстру ОСОБА_4 .

В подальшому ОСОБА_4 у невстановлений досудовим розслідуванням час, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, маючи повний доступ до вмісту мобільного телефону ОСОБА_7 здійснив копіювання фотографій інтимного характеру ОСОБА_7 з метою подальшого вимагання грошей, після чого повернув мобільний телефон здійснивши ремонтні роботи.

Так, 27.09.2022, приблизно о 15.03 годині ОСОБА_4 , діючи умисно, керуючись корисливими мотивами, з метою вчинення вимагання з погрозою розголошення відомостей, які потерпіла бажає зберегти в таємниці, за допомогою мессенджера«Telegram», з використанням облікового запису який не відображає реального ПІБ., почав відправляти ОСОБА_7 повідомлення з її фотографіями інтимного характеру з вимогами передачі йому грошових коштів у сумі 200 доларів СІЛА за нерозповсюдження вказаних фотографій у соціальних мережах, друзям та родичам ОСОБА_7 , що остання сприйняла як реальні погрози. ОСОБА_4 пригрозив ОСОБА_7 що грошові кошти необхідно переказати на мобільний номер « НОМЕР_1 » впродовж двох днів інакше він реалізує погрози щодо розголошення особистих даних потерпілої.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні вимагання поєднаного з погрозою розголошення відомостей, які потерпілий бажає зберегти в таємниці, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 189 КК України.

Клопотання обґрунтоване посиланням на існування ризиків переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинення інших кримінальних правопорушень.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав пославшись на викладені у ньому обставини та просив обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання.

Захисник проти задоволення клопотання заперечував, просив обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний у судовому засіданні вину визнав та розкаявся.

Дослідивши матеріали, заслухавши пояснення осіб, що беруть участь у розгляді клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого, погоджене прокурором, підлягає задоволенню, з наступних підстав.

09.02.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 189 КК України.

Як вбачається із ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою і підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

У той же час, згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наявність підозри у вчиненні інкримінованого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 189 КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: заявою про вчинення кримінального правопорушення; допитом потерпілої ОСОБА_7 ; допитами свідків; протоколами огляду; протоколом слідчого експерименту; іншими матеріалами досудового розслідування в їх сукупності.

При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Слідчий суддя враховує особу підозрюваного, що на час вирішення даного питання, за своїм віком і станом здоров`я, має типові соціальні зв`язки для особи її віку та статусу.

Вирішуючи питання про вид заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, а саме те, що останній раніше судимий, одружений, має малотітню дитину з інвалідністю, працює майстром в сервісному центрі "I.Service", на обліках у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, проживає у місті Києві, обставини вчинення злочину, свідчать про існування з боку підозрюваної ризиків: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

При цьому, на думку слідчого судді, більш м`які запобіжні заходи не призведуть до запобігання наведеним вище ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України.

Слідчим суддею враховується, що стороною захисту не доведено обставин, які б вказували на можливість застосування відносно підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу.

Статтею 176 КПК України передбачено, що одним із запобіжних заходів є домашній арешт.

Згідно ч.ч. 1,2, ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Домашній арешт, відповідно до ч. 2 та 6 ст. 181 КПК України може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі та не може перевищувати двох місяців.

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом, тобто постановлення обвинувального вироку (пп. «а» п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Слідчий суддя вважає, що застосування запобіжного заходу у вигляді поміщення під домашній арешт в нічний час для підозрюваного буде достатнім, необхідним для забезпечення належної поведінки підозрюваної і таким, що зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, оскільки підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу під час розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено.

Згідно ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Керуючись ст.ст. 32, 110, 131-132, 176-178, 181, 193-196, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічній час з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі ч. 5 ст.194 КПК України обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання, утримуватись від спілкування з потерпілим, свідками у кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання ним покладених на нього обов`язків, йому може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Визначити строк дії ухвали до 10 квітня 2023 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: