Справа № 405/6478/22
провадження № 1-кс/405/195/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.01.2023 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника-адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 серпня 2022 року № 0002246, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч.5 ст. 185, ч.1 ст. 309 КК України, про продовження запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Придніпровське Нікопольського району Дніпропетровської області, громадянину України, маючому середню спеціальну освіту, немаючому на утриманні малолітнії дітей та інших осіб, офіційно непрацюючому, не одруженому, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому,

ВСТАНОВИВ:

старший слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 за погодженням з начальником відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування.

Слідчий в клопотанні стверджує, що 26.01.2023 спливає строк тримання під вартою застосований до підозрюваного ОСОБА_4 однак закінчити досудове розслідування до вказаного часу не є можливим, оскільки для всебічного, повного й неупередженого розслідування всіх обставин кримінального провадження необхідно виконати наступні дії:

- отримати висновок судової експертизи матеріалів, речовин і виробів за експертною спеціальністю 8.6 (дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів), який вплине на подальшу кваліфікацію кримінального правопорушення;

- скласти, погодити та повідомити фігурантам про зміну раніше повідомленої та нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 5 ст. 185, ч. 1 ст. 309 КК України;

- допитати підозрюваних за участі їх захисників;

- у повному обсязі зібрати характеризуючі матеріали на підозрюваних, що ускладнюється тим, що фігуранти зареєстровані та проживали в м. Нікополь, де ведуться бойові дії;

- підготувати та призначити судово-біологічну експертизу щодо відібраних у підозрюваних біологічних зразків крові у Вінницькому НДЕКЦ МВС України;

- встановити можливу причетність підозрюваних до аналогічних кримінальних правопорушень, скоєних на території інших областей України, що може мати місце через велику кількість характерних речових доказів, які були виявлені і вилучені в ході проведення обшуків за місцями проживання підозрюваних;

- в разі встановлення такої причетності витребувати матеріали кримінальних проваджень, дослідити їх, за необхідності об`єднати з існуючим кримінальним провадженням, провести ряд слідчих (розшукових) дій, скласти та погодити повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри фігурантам.

- при необхідності провести інші слідчі (розшукові) дії;

- ознайомити усіх підозрюваних та їх захисників з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 221 КПК України;

- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

На виконання зазначеного обсягу роботи потрібен додатковий термін не менше двох місяців, в зв`язку з чим виникла необхідність у продовженні строку тримання під вартою підозрюваного в межах строку досудового розслідування.

Також слідчий вказує про існування ризиків, передбачених п.п.1-5 ч.1 ст. 177 КПК України та неможливість їх застосування в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив задовольнити посилаючись на обставини викладені у клопотанні.

Підозрюваний у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання.

Захисник у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. Вказав, що у підозрюваного вагітна дружина та дядько , який потребує догляду, що свідчить про міцні соціальні зв`язки.

Дослідивши матеріали клопотання та надавши оцінку доказам, які містяться в матеріалах клопотання, заслухавши прокурора, захисника, підозрюваного слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що відділом розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Кіровоградській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002246 від 18.08.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч.5 ст.185, ч.1 ст. 309 КК України (а.к. 12-14 витяг з ЄРДР).

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_9 , ОСОБА_4 та ОСОБА_10 , заволодівши чужим майном на загальну суму 1 014 327,29 грн., шляхом проникнення до житла потерпілої ОСОБА_11 , тим самим, вчинили таємне викрадення чужого майна (крадіжку), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднане із проникненням у житло, вчинене в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, тобто кримінальне правопорушення передбачене ч. 5 ст. 185 КК України.

17.01.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 5 ст. 185 КК України (а.к. 115-123).

28.11.2022 слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда постановив ухвалу про продовження підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 26.01.2023 включно, з визначенням застави у розмірі 150 (сто п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 372150 (триста сімдесят дві тисячі сто п`ятдесят) грн.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 5 ст. 185 КК України, які відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких та особливо тяжких злочинів, покарання за вчинення якого передбачено у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років та позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна відповідно.

20.01.2023 ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено № 0002246 від 18.08.2022 року до 04.04.2023 року.

Частиною ч.3 ст.199 КПК України визначено, що в клопотанні про продовження строку тримання під вартою мають бути вказані обставини, які свідчать, про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Щодо обґрунтованості підозри:

Під час розгляду клопотання слідчий суддя встановив, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч.5 ст. 185 КК України. Його причетність до оголошеної підозри підтверджується протоколом додаткового допиту потерпілої (а.к. 16-17), протоколами пред`явлення речей для впізнання за фотознімками за участі потерпілої від 18.11.2022 (а.к. 18, 19-20), заявою про скоєне кримінальне правопорушення від 18.09.2022 (а.к. 21), протоколом додаткового допиту потерпілої від 01.11.2023 (а.к. 22), протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від від 18.09.2022 року (а.к. 23), протоколом додаткового допиту потерпілої від 01.11.2022 (а.к. 24-25); заявою про скоєне кримінальне правопорушення від від 20.09.2022 (а.к. 25); протоколом додаткового допиту потерпілої від 28.11.2022 (а.к. 26-27); протоколами пред`явлення речей для впізнання за фотознімками за участі потерпілої від 28.11.2022 (а.к. 27-28, 29-30) та іншими матеріалами.

За практикою ЄСПЛ розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини ( надалі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Рівень обґрунтованості, доведеності підозри (обвинувачення) має корелюватися зі ступенем обмеження прав і свобод підозрюваного, що випливають (можуть бути пов`язані) із прийняття відповідного процесуального рішення (вчинення процесуальної дії): чим більшим є втручання в права, свободи і законні інтереси людини, тим більшою має бути «вага» і «якість» доказів, якими обґрунтовується її причетність до скоєння відповідного кримінального правопорушення. При цьому стандарти доказування (переконання) поступово зростають з перебігом ефективного розслідування та потребують більш глибокого обґрунтування, що повного мірою узгоджується із об`єктивним розширенням можливостей сторони обвинувачення в цьому напрямку.

Слідчий суддя також зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованості підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv. United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. В світлі конкретних обставин даного клопотання досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

Таким чином, наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальні правопорушення, передбачені ч.4 ст.185, ч.5 ст. 185 КК України.

У відповідності до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; рівність перед законом і судом; повага до людської гідності; презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів.

Щодо ризиків передбачених ст. 177 КПК України:

метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Перевіряючи доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав вважати, що з огляду на обставини кримінального провадження та тяжкість інкримінованого підозрюваному правопорушення, на даний час ризики, передбачені п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України не зменшилися:

- підозрюваний усвідомлюючи тяжкість кримінального правопорушення та розуміючи міру покарання, яка може бути до нього застосована, у разі ухвалення обвинувального вироку, ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Кримінальні правопорушення, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 передбачені ч. 4 ст. 185 та ч.5 ст. 185 КК України за класифікацією статті 12 КК України належать до тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень, покарання за вчинення якого передбачено у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років та позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна відповідно.

Зазначені обставини самі по собі можуть бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, що узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі "Ілійков проти Болгарії", в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Так, у рішенні ЄСПЛ по справі "Бессієв проти Молдови" суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що наведені у клопотанні прокурора обставини у сукупності дають достатні підстави вважати наявним та обґрунтованим ризик переховування з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

-підозрюваний може впливати на свідків та потерпілих.

Оцінюючи обґрунтованість даного ризику, слідчий суддя виходить із передбаченої кримінальним процесуальним законом процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК), оскільки жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Так, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

За таких обставин, оскільки допит свідків на стадії судового розгляду у цьому кримінальному провадженні ще не здійснено, то слідчий суддя погоджується з тим, що доведеним є ризик незаконного впливу підозрюваним ОСОБА_12 на свідків в даному кримінальному провадженні, з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань.

- підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення. Будучи особою, раніше неодноразово судимою за вчинення майнових злочинів, а зараз обґрунтовано підозрюваною у вчиненні особливо тяжкого злочину, ОСОБА_12 схильний до скоєння аналогічних злочинів проти власності громадян.

Отже, ризики передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, які мали місце та були враховані при застосуванні та продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжують існувати на даний час та не вичерпались і будуть продовжувати мати місце у випадку перебування ОСОБА_12 на волі.

Викладене у своїй сукупності, свідчить, що заявлені ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України не зменшилися, завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою наразі неможливе у зв`язку з необхідністю проведення ряду слідчих дій, а саме:

- отримати висновок судової експертизи матеріалів, речовин і виробів за експертною спеціальністю 8.6 (дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів), який вплине на подальшу кваліфікацію кримінального правопорушення;

- скласти, погодити та повідомити фігурантам про зміну раніше повідомленої та нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 5 ст. 185, ч. 1 ст. 309 КК України;

- допитати підозрюваних за участі їх захисників;

- у повному обсязі зібрати характеризуючі матеріали на підозрюваних, що ускладнюється тим, що фігуранти зареєстровані та проживали в м. Нікополь, де ведуться бойові дії;

- підготувати та призначити судово-біологічну експертизу щодо відібраних у підозрюваних біологічних зразків крові у Вінницькому НДЕКЦ МВС України;

- встановити можливу причетність підозрюваних до аналогічних кримінальних правопорушень, скоєних на території інших областей України, що може мати місце через велику кількість характерних речових доказів, які були виявлені і вилучені в ході проведення обшуків за місцями проживання підозрюваних;

- в разі встановлення такої причетності витребувати матеріали кримінальних проваджень, дослідити їх, за необхідності об`єднати з існуючим кримінальним провадженням, провести ряд слідчих (розшукових) дій, скласти та погодити повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри фігурантам.

- при необхідності провести інші слідчі (розшукові) дії;

- ознайомити усіх підозрюваних та їх захисників з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 221 КПК України;

- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Вказане свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу (ч. 1 ст. 183 КПК України).

Запобіжний захід, у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 застосовано та підлягає продовженню з урахуванням особи підозрюваного, характеризуючих даних та насамперед обставин і характеру вчиненого злочину.

Вищевказані обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в подальшому триманні підозрюваного під вартою, а тому слідчий суддя вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 строком на 60 днів, що на думку слідчого судді має найменший вплив на реалізацію прав і свобод людини, не становлять порушення прав людини, а отже таке втручання є розумним і співмірним для цілей цього кримінального провадження.

Щодо доводів захисника слідчий суддя відзначає, що наведені ризики є дійсними та триваючими і на даний час виключають можливість зміни запобіжного заходу на більш м`який, оскільки застосований запобіжний захід забезпечує належну процесуальні поведінку підозрюваного. Крім того з моменту застосування та продовження підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою до моменту вирішення вказаного клопотання не змінилися обставини, які стали підставою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Також, переконливих доказів на підтвердження обставин, які б вказували на зменшення або зникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, стороною захисту не надано суду.

Крім того, слідчий суддя не вбачає підстав для зміни раніше визначеної суми застави у розмірі 150 (сто п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 372150 (триста сімдесят дві тисячі сто п`ятдесят) грн.

Отже, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.176-178, 183, 197, 199, 369-372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 11 год. 35 хв. 26.01.2023 до 11 год. 35 хв. 26.03.2023.

Розмір застави у сумі 744300 грн. залишити незмінним, які необхідно внести на депозитний рахунок: отримувач ТУ ДСА України в Кіровоградській області, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26241445, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505. Призначення платежу: забезпечення виконання рішення згідно статті 182 КПК України по справі № 0002246 від 18.08.2022.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 - з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 в строк до 26.03.2023 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора у кримінальному провадженні або суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування зі потерпілим свідками, за виключенням проведення за їх участі слідчих дій;

5) носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 9 ст. 182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Строк дії ухвали визначити до 11 год. 35 хв. 26.03.2023.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_13