Справа № 642/2089/22
Провадження № 1-кс/642/804/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 березня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , в режимі відеоконференції, розглянувши клопотання захисника власника майна ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000577 від 13.08.2022р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з клопотання про скасування арешту майна. Клопотання обґрунтовує тим, що ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 30 серпня 2022 року у справі 552/5077/22 накладено арешт на майно ОСОБА_5 , зокрема мобільній телефон Samsung imei 1 НОМЕР_1 , imei 2 НОМЕР_2 з сім карткою мобільного оператора «Київстар» (абонентський № НОМЕР_3 ) та сим карткою мобільного оператора «ВФ Україна» ( абонентський номер НОМЕР_4 ). Арешт накладений в рамках кримінального провадження № 0000577 від 13.08.2022р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України, яке перебуває у провадженні Другого слідчого відділу ( з дислокацією у м. Харкові) ТУ ДБР розташованого у м. Полтаві.

Заявник посилається на те, що накладений арешт є безпідставним та необґрунтованим оскільки не відповідає критеріям ст. 98 КПК України та таким, у застосуванні якого відпала необхідність. Вважає що власник майна тривалий час його позбавлений що порушує його права.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 своє клопотання підтримав, просив задовольнити. Прокурор у судовому засіданні щодо клопотання про скасування арешт майна заперечив, просив у задоволенні відмовити з огляду, що кримінальне провадження перебуває у провадженні, вказаний телефон визнаний речовим доказом. Пояснив що заявник вже звертався до суду з аналогічним клопотанням.

Заявник пояснив що дійсно з аналогічним клопотанням звертався до Київського р/с м. Полтава однак це мало місце в жовтні 2022р.

Заслухавши думку учасників справи , слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Так, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 30 серпня 2022 року накладено арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події 13.08.2022 року, в тому числі на мобільній телефон Samsung imei 1 НОМЕР_1 , imei 2 НОМЕР_2 з сім карткою мобільного оператора «Київстар» (абонентський № НОМЕР_3 ) та сим карткою мобільного оператора «ВФ Україна» (абонентський номер НОМЕР_4 ) який перебував у володінні ОСОБА_5 .

Арешт накладено в рамках кримінального провадження № 0000577 від 13.08.2022р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України, яке перебуває у провадженні Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) ТУ ДБР розташованого у м. Полтаві.

Доводи викладені в клопотанні адвоката вже були предметом судового розгляду внаслідок чого 14.10.2022 року було ухвалено рішення про відмову у скасуванні арешту майна.

Щодо посилання заявника на те, що накладений арешт є таким, у застосуванні якого відпала необхідність, слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Обґрунтованість арешту визначається: наявністю підстав для накладення арешту; дотриманням законодавчих приписів при вирішенні питання про арешт; відповідністю майна, на яке накладено арешт, його меті; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди) - обґрунтованістю належності майна певній особі (особливо після обшуку); належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про накладенні арешту; розумністю і співмірністю арешту.

Так, в ухвалі слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 30 серпня 2022 року таким обставинам надавалася оцінка під час накладення арешту майна, та накладено арешт на вилучене майно з метою збереження речових доказів.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Таким чином слідчий суддя приходить до висновку, що при накладенні арешту слідчий суддя вказував на достатність підстав вважати, що майно, відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, та з метою збереження речових доказів, наявні підстави для накладення арешту на майно.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст. ст. 170-174 КПК України, та згідно ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням наведеного слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту, оскільки він накладений обґрунтовано з метою забезпечення збереження речових доказів.

Доказів, що в органу досудового розслідування відпала потреба у накладеному арешті, слідчому судді не надано.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 170-174, 309, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1