Провадження № 1-кс/461/1389/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.03.2023 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

в с т а н о в и в :

адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна в межах кримінального провадження №0001342 відомості про яке 21.10.2020 року, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

В обгрунтування заявленого клопотання вказує на те, що ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 02.11.2020 року накладено арешт на майно - земельну ділянку за кадастровим номером :08:000:0001 площею 1,4 га, яка розташована на території Східницького лісництва ДП «Дрогобицький лісгосп» квартал 65 вид. 91, 92, із забороною розпоряджатися та користуватися нею, а саме позбавлення права відчуження, користування, розпорядження даною ділянкою, а також вирубування дерев та кущів, які на ній знаходяться ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 . Вважає, що станом на сьогодні відсутня як підстава, так і потреба в арешті на вищевказане майно, оскільки в кримінальному провадженні № 0001342 жодній особі не пред`явлено підозру, а довготривале накладення арешту на ділянку є безпідставним довготривалим втручанням в право власності ОСОБА_4 , так як упродовж тривалого часу її позбавлено права на використання ділянки в межах своєї господарської діяльності в сфері надання послуг з туризму. Також увесь цей час ОСОБА_4 несе фінансовий тягар утримання даної земельної ділянки у своїй власності. Відтак, просить клопотання задоволити та скасувати арешт.

Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, наведених у ньому.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про дату, час та місце розгляду справи.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у Львівській проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001342 відомості про яке 21.10.2020 року, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Як вбачається з матеріалів провадження, 21 жовтня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за №0001342 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України. Відповідно до відомостей, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань, службові особи вчинили незаконні дії з метою надання земельної ділянки у приватну власність з одночасним вилученням її із земель державного лісового фонду, а саме кв.65 вид.91,92 Східницького лісництва ДП «Дрогобицький лісгосп», проте дана земельна ділянка у встановленому Законом порядку не вилучалася і цільове призначення не змінювалося.

Зокрема, 20 жовтня 2020 року на адресу Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області надійшла письмова заява директора ДП «Дрогобицький лісгосп» ОСОБА_5 про те, що працівниками державної лісової охорони встановлено, що земельна ділянка з кадастровим номером :08:000:0001 площею 1,4 га незаконно надана у приватну власність із земель державного лісового фонду квартал 65 вид. 91,92 Східницького лісництва ДП «Дрогобицький лісгосп». Водночас вказана земельна ділянка із земель державного лісового фонду ДП «Дрогобицький лісгосп» у встановленому законом порядку не вилучалася і цільове призначення не змінювалося. Незаконне надання вищевказаної земельної ділянки державного лісового фонду підтверджена листом Львівської державної лісовпорядної експедиції №258/01-04 від 12.10.2020. При здійсненні огляду 16.10.2020 місця вчинення правопорушення лісового законодавства майстром лісу ОСОБА_6 , зокрема вказаної земельної ділянки кварталу 65 вид.91,92 Східницького лісництва, було виявлено незаконну порубку 69 сироростучих дерев породи явір, вільха, верба, в`яз та 10 кущів ліщини лісової.

Згідно з розрахунковою довідку про розмір шкоди, заподіяної лісу незаконним вирубуванням дерев та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, виданої інженером ОЗЛ ДП «Дрогобицький лісгосп» ОСОБА_7 , становить 64088,29.

Дана земельна ділянка у встановленому законом порядку із земель Держлісфонду не вилучалася та не змінювалось її цільове призначення. Водночас, 21 вересня 2020 року державним реєстратором ОСОБА_8 Миколаївської районної державної адміністрації здійснено державну реєстрацію речового права на земельну ділянку за кадастровим номером :08:000:0001 площею 1,4 га як приватну власність за ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Всупереч вимогам п.7 ст.122, п.9 ст.149 Земельного кодексу України Головним управлінням Держгеокадастру у Львівській області незаконно передано у власність ОСОБА_4 вказану земельну ділянку, внаслідок чого неправомірно виведено із лісогосподарського використання ділянку площею 1,4 га.

Вказана земельна ділянка незаконно набута у приватну власність та на ній протиправно здійснюється вирубка дерев і саме на цю земельну ділянку було спрямоване кримінальне правопорушення.

29 жовтня 2020 року постановою старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області (а.к.20-21), визнано речовим доказом вказану земельну ділянку.

В межах даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 02.11.2020 року накладено арешт на майно - земельну ділянку за кадастровим номером :08:000:0001 площею 1,4 га, яка розташована на території Східницького лісництва ДП «Дрогобицький лісгосп» квартал 65 вид. 91, 92, із забороною розпоряджатися та користуватися нею, а саме позбавлення права відчуження, користування, розпорядження даною ділянкою, а також вирубування дерев та кущів, які на ній знаходяться ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Згідно ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином саме на власника або володільця майна покладається обов`язок довести, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт на майно накладено необґрунтовано.

Оцінюючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя з такими погодитись не може, оскільки, як вбачається із досліджених обставин, досудове розслідування кримінального провадження, в рамках якого накладався арешт, на даний час триває.

У кримінальному провадженні проводяться слідчі (розшукові) дії з метою встановлення додаткових обставин, фактів та осіб, які також можуть бути причетні до вчинення кримінального правопорушення.

Накладаючи арешт, слідчий суддя виходив з того, що надані слідчим матеріали містять достатньо розумних підстав і підозр вважати, що наведена вище земельна ділянка може бути об`єктом кримінально протиправних дій та може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що вказує на її відповідність критеріям ст. 98 КПК України, та незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

До матеріалів клопотання про скасування арешту майна не долучено жодних доказів того, що на сьогодні відпала потреба у накладенні арешту на майно, окрім пояснень самого заявника.

Слідчим суддею встановлено, що потреба у подальшому застосуванні арешту на теперішній час не відпала через незавершеність досудового розслідування.

З огляду на вищенаведене та те, що особою, яка подала клопотання, не доведено, що в подальшому застосування арешту відпала потреба або арешт на майно накладено необґрунтовано, приходжу до висновку, що клопотання не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 174 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1