ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/662/23
провадження № 1-кс/753/241/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" січня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Київ, вул. О. Кошиця, 5а клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001402 від 15 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 190, частиною другою статті 15, частиною третьою статті 190 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новопавлівка, Баштанського р-ну, Миколаївської області, українця, громадянина України, не одруженого, офіційно непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 190, частиною другою статті 15, частиною третьою статті 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

13 січня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001402 від 15 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 190, частиною другою статті 15, частиною третьою статті 190 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 13 січня 2023 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві розслідується кримінальне провадження №0001402, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.05.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 190, частиною другою статті 15, частиною третьою статті 190 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що в невстановлений досудовим розслідуванням час, приблизно у липні місяці 2022 року, більш точний час встановити не виявилось за можливе, ОСОБА_5 , перебуваючи у невстановленому місці, будучи працездатним, але офіційно не працевлаштованим, не маючи постійного джерела доходу, став на шлях вчинення злочинів, пов`язаних із заволодінням грошовими коштами шляхом обману, з використання електронно-обчислювальної техніки для здійснення незаконних операцій, у останнього виник злочинний умисел, направлений на заволодіння грошовими коштами громадян шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки

В подальшому ОСОБА_8 , діючи умисно, протиправно, переслідуючи корисливі мотиви, використовуючи мобільний додаток «Телеграм», створив телеграм-боти «Дія - виплати українцям» та «Є- Підтримка», де обіцяв виплати грошових коштів громадянам України в зв`язку з військовою агресією рф. За допомогою фішингового посилання розробленого нібито для отримання виплат, останній отримував банківські дані осіб, які переходили за вказаним посиланням, та вводили зазначенні дані.

Після цього ОСОБА_8 здійснював введення вказаних даних у Інтернет магазинах «ІНФОРМАЦІЯ_3», «MOYO», «INTERTOP», та інших, з метою замовлення дорогоцінних товарів, за допомогою протиправно отриманих грошових коштів, які в подальшому замовлялись ТОВ «Нова Пошта» по всій території України, тим самим шахрайським шляхом заволодів чужим майном.

Так, 12.07.2022 приблизно о 14 год. 05 хв. за допомогою зазначеного вище фішингово посилання потерпіла ОСОБА_9 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , з метою отримання виплат перейшла в телеграм-бот « ІНФОРМАЦІЯ_2 », де через додаток «Приват24» та за допомогою дзвінка, на думку останньої, підтвердила авторизацію в телеграм-боті « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Після чого ОСОБА_8 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заволодіння грошовими коштами шляхом обману з використання електронно- обчислювальної техніки, отримавши доступ до банківської картки потерпілої ОСОБА_9 , 12.07.2022 о 14 год.00 хв. та 14 год. 09 хв. зробив замовлення в інтернет-магазині «ІНФОРМАЦІЯ_3» на суму 20 999 грн. 00 коп. та 4 098 грн. 00 коп.

В подальшому, у зв`язку зі зверненням потерпілої ОСОБА_9 до служби безпеки інтернет-магазину «ІНФОРМАЦІЯ_3», замовлення зроблене ОСОБА_10 було скасовано. Тим самим, ОСОБА_8 виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було доведено до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки замовлення було скасовано працівниками служби безпеки інтернет-магазину « ІНФОРМАЦІЯ_3 ».

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні закінченого замаху на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненого шляхом незаконних операцій з використанням електронно обчислювальної техніки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною третьою статті 190 КК України.

Окрім цього, 30.06.2022 приблизно о 23 год. 48 хв. за допомогою зазначеного вище фішингово посилання потерпіла ОСОБА_11 з метою отримання виплат перейшла в телеграм-бот «Дія - виплати громадянам», де ввела пін-код від своєї банківської картки НОМЕР_1 та пароль від особистого кабінету у додатку «Приват24».

Після чого ОСОБА_8 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заволодіння грошовими коштами шляхом обману з використання електронно- обчислювальної техніки отримавши банківські дані картки та пароль від особистого кабінету у додатку «Приват24» потерпілої ОСОБА_11 , 20.06.2022 о 23 год. 48 хв. перевів грошові кошти на банківську картку НОМЕР_2 , що належить потерпілій та, в подальшому з банківської картки НОМЕР_2 зробив замовлення в інтернет-магазині «ІНФОРМАЦІЯ_3» на суму 6 646 грн. 00 коп., тим самим завдавши матеріальної шкоди потерпілій.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненого шляхом незаконних операцій з використанням електронно обчислювальної техніки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 190 КК України.

Окрім цього, 07.07.2022 приблизно о 23 год. 45 хв. за допомогою зазначеного вище фішингово посилання потерпіла ОСОБА_12 з метою отримання виплат перейшла в телеграм-бот «Дія - виплати громадянам», де через додаток «Приват24» та за допомогою дзвінка, на думку останньої, підтвердила авторизацію в телеграм-боті «Дія - виплати громадянам».

Після чого ОСОБА_8 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений повторно на заволодіння грошовими коштами шляхом обману з використанням електронно-обчислювальної техніки, отримавши доступ до банківської картки потерпілої ОСОБА_12 , 07.07.2022 о 23 год. 45 хв. зробив замовлення і інтернет-магазині «ІНФОРМАЦІЯ_3» на суму 11 099 грн. 00 коп. , тим самим завдавши матеріальної шкоди потерпілій.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненого повторне шляхом незаконних операцій з використанням електронно обчислювальної техніки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 190 КК України.

Окрім цього, 08.07.2022 приблизно о 15 год. 29 хв. за допомогою зазначеного вище фішингово посилання потерпіла ОСОБА_13 з метою отримання виплат перейшла в телеграм-бот «Дія - виплати громадянам», де ввела пін-код від банківської картки НОМЕР_3 та пароль від особистого кабінету у додатку «Приват24».

Після чого ОСОБА_8 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заволодіння грошовими коштами шляхом обману з використання електронно- обчислювальної техніки, отримавши доступ до банківської картки потерпілої ОСОБА_13 , 08.07.2022 о 15 год. 29 хв. зробив замовлення в інтернет-магазині «ІНФОРМАЦІЯ_3» на суму 33 999 грн. 00 коп.

В подальшому, у зв`язку зі зверненням потерпілої ОСОБА_13 до служби безпеки інтернет-магазину «ІНФОРМАЦІЯ_3», замовлення зроблене ОСОБА_10 було скасовано. Тим самим, ОСОБА_8 виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було доведено до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки замовлення було скасовано працівниками служби безпеки інтернет-магазину « ІНФОРМАЦІЯ_3 ».

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні закінченого замаху на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненого шляхом незаконних операцій з використанням електронно обчислювальної техніки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15 частиною третьою статті 190 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 , відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим у клопотання слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України.

В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, для запобігання яких до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризиком того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового слідства та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення та можливість призначити йому покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, може навмисно ухилятись від явки до органу досудового слідства та суду, тобто переховуватись з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення обґрунтовано тим, що підозрюваний не має постійного місця роботи та джерела доходів, а вказані кримінальні правопорушення вчиняв з використанням електронно обчислювальної техніки та маючи доступ до мережі Інтернет.

Під час досудового слідства не встановлено будь-яких ґрунтовних даних про те, що підозрюваний не може утримуватись в умовах слідчого ізолятору.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні надав суду копію договору оренди житла та витяг з ДРРП на нерухоме майно. Просив суд врахувати вік підозрюваного, а також те, що він має намір відшкодувати потерпілим всі збитки. Зазначив, що матеріали клопотання не містять доказів того, що саме ОСОБА_5 створив телеграм-боти «Дія - виплати українцям» та «Є- Підтримка», де обіцяв виплати грошових коштів громадянам України в зв`язку з військовою агресією рф та саме за допомогою фішингового посилання розробленого нібито для отримання виплат, отримував банківські дані осіб, які переходили за вказаним посиланням, та вводили зазначенні дані. Зазначив, що ризики прокурором не обґрунтовано, лише перераховано у судовому засіданні, жодних доказів на їх реальне існування суду не надано. Підозрюваний немає наміру переховуватись від органів досудового розслідування, він самостійно з`явився у судове засідання, крім того, враховуючи наявні в матеріалах справи докази, з огляду на визнання ним вини та його характеризуючи дані, скоріш за все йому буде призначено умовне покарання. Після проведення обшуку у квартирі, де він мешкає, він не здійснював жодних дій, тобто не продовжував вчиняти кримінальне правопорушення, як зазначено прокурором. Просив суд застосувати до підозрюваного домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні вину у скоєному визнав, проте вказав, що він не створював ніяких телеграм-ботів, кошти отримував іншим шляхом. Підтримав позицію захисту, вказав, що має намір відшкодувати кошти потерпілим, та наразі займається питанням, щоб дізнатись у слідчого лані потерпілих для повернення їм коштів. Зауважив, що не має наміру переховуватись та продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення, він все зрозумів та надалі обіцяв не вчиняти кримінальні правопорушення, просив у задоволенні клопотання відмовити та застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві розслідується кримінальне провадження №0001402, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.05.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 190, частиною другою статті 15, частиною третьою статті 190 КК України.

11 січня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 190, частиною другою статті 15, частиною третьою статті 190 КК України. В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази: протоколи прийняття заяви про кримінальне правопорушення; протокол допиту потерпілої ОСОБА_9 , протоколи допиту свідка ОСОБА_14 - начальника служби безпеки ТОВ «Гараж Мобайл Груп», ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , протоколи огляду, обшуку від 11 січня 2023 року, протоколи тимчасового доступу до речей і документів; протоколи огляду речей і документів; інші матеріали кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Крім того, ОСОБА_5 вину свою визнав та обіцяв відшкодувати потерпілим всю шкоду, завдану його неправомірними діями.

Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 190, частиною другою статті 15, частиною третьою статті 190 КК України. При цьому, злочин, передбачений частиною третьою статті 190 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. Водночас, виключно тяжкість вчиненого особою кримінального правопорушення, не є безумовною підставою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Поряд з цим слідчим суддею враховується те, що на даний час військова агресія Російської Федерації проти України суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях, а можливість вільного перетину меж міста Києва, зміни зовнішності, з метою переховування та подальшого переїзду на територію, яка тимчасово непідконтрольна Україні свідчать про існування ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.

Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні не доведено ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи показання, надані підозрюваним, а також його бажання відшкодувати шкоду потерпілим, належного обґрунтування суду не надано.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту відносно підозрюваного, суд враховує вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При цьому суд враховує рішення Європейського суду з прав людини (див. в т.ч. п.80 рішення по справі «Харченко проти України» (заява № 40107/02) та п. 60 рішення «Єлоєв проти України» (заява №17283/02), якими встановлено, що застосування такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою виключно на підставі наявності підозри є прямим порушенням пункту 3 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року.

Так статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Суд враховує вік підозрюваного (21 рік), те, що він раніше не судимий, з грудня 2021 року проживає у Київській області разом з батьками своєї дівчини, що підтверджується, зокрема наданими захистом документами, його щире каяття та намір відшкодувати шкоду потерпілим.

Відповідно до положень частини четвертої статті 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, а саме недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин, на підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні належним чином не доведено підстави необхідності обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а аналіз наведених обставин та вимог закону дозволяє зробити висновок про те, що прокурор у судовому засіданні не довів об`єктивними доказами, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

На переконання слідчого судді, з урахуванням обставин вчинено кримінального правопорушення, особи підозрюваного, його поведінки, зокрема під час розгляду цього клопотання, запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту буде необхідний і достатній для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Встановлено, що підозрюваний проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до приписів частин першої, другої статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно із частиною шостою статті 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

З огляду на викладене, беручи до уваги наявність у підозрюваного постійного місця проживання, зважаючи на те, що підозрюваний раніше не судимий, враховуючи наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, можливу міру покарання, у випадку визнання його виним, враховуючи те, що підозрюваний визнає вину та має намір повернути потерпілим кошти, які отримав внаслідок своїх протиправних дій, з огляду на положення частини четвертої статті 194 КПК України, суд вважає, що у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 необхідно відмовити та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту терміном на два місяці із покладенням на нього обов`язків, визначених частиною п`ятою статті 194 КПК України, які будуть пропорційними, помірними, та таким, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваного, тобто не суперечитимуть пункту 2 частині третьої статті 132 КПК України, та правовій позиції ЄСПЛ, що викладена у рішеннях «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) та «Ізмайлов проти Росії» (рішення від 16 жовтня 2008 р.), оскільки саме даний запобіжний захід дасть змогу уникнути встановленим судом ризикам та забезпечити виконання ним покладених процесуальних обов`язків.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 181, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні клопотання слідчого - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту на певний період доби, на строк два місяці, тобто до 11 березня 2023 року (включно), з забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , з 21 години 00 хвл. по 07 годину 00 хвл. наступного дня.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, та, відповідно до вимог частини п`ятої статті 194 КПК України, покласти наступні обов`язки до 11 березня 2023 року (включно):

- не відлучатися з місця свого фактичного проживання (с. Рожівка) без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання;

- докласти зусиль до пошуку роботи.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваного покласти на органи Національної поліції за місцем його проживання.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали суду проголошено 23 січня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .