Справа № 754/3166/23
У Х В А Л А

Іменем України

13 березня 2023 року м.Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.4 та 5 ст.191 КК України у кримінальному провадженні №0000003 від 06.01.2022, про зміну запобіжного заходу, подане в порядку ст.201 КПК України,

ВСТАНОВИВ:

10.03.2023 до Деснянського районного суду м.Києва надійшло вказане клопотання, за змістом якого захисник ОСОБА_5 просив зменшити розмір застави, визначений ухвалою слідчого судді від 08.12.2022 при застосуванні до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді триманні під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що працедавець підозрюваного - ТОВ «Капінвестбуд» виступив заставодавцем, перерахувавши ТУ ДСА України в м. Києві 2 002 167 грн в якості застави за ОСОБА_4 , розмір якої був визначений ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м.Києва від 08.12.2022 у кримінальному провадженні №0000003 від 06.01.2022.

Захисник зазначає, що тривалість часу досудового розслідування та невизначений термін подальшого судового слідства, обумовлюють звернення до слідчого судді з клопотанням про зменшення розміру застави, оскільки грошові кошти повинні бути повернуті у господарчій оборот підприємства. Ухвалою слідчого судді від 07.03.2023 у справі №754/2868/23 ТОВ «Капінвестбуд» відмовлено у задоволенні клопотання про повернення застави. Тому висунуті заставодавцем до підозрюваного вимоги з повернення розміру застави обумовлюють звернення останнього до слідчого судді із клопотання про зменшення розміру застави до найменшого рівня з поверненням заставодавцю частину різниці від зміненого розміру застави. З часу визначення розміру застави з`явилися нові обставини, серед яких погіршення майнового стану підозрюваного та членів його сімї. Між заставодавцем та підозрюваним ОСОБА_4 укладено договір позики від 09.03.2023, який має на меті повернення розміру застави. Опираючись на неузгодженість формулювання підозри фактичним обставинам інкримінованим за підозрою ОСОБА_4 та на рішення слідчих суддів, щодо зменшення розміру застави іншим підозрюваним по справі, просив зменшити розмір застави до найменшого рівня.

У судовому засіданні, призначеному на 13.03.2023, захисник ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_4 підтримали подане клопотання та просили його задовольнити із наведених у клопотанні підстав. Додатково захисник звернув увагу на невірне визначення формулювання співучасті ОСОБА_4 у інкримінованих подіях; на бездоганне виконання підозрюваним обов`язків під час досудового слідства та безпідставність відмови у поверненні розміру застави заставодавцю, що обумовлює подання клопотання про зменшення розміру застави.

Прокурор Деснянської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , заперечив проти клопотання захисника, зазначивши про його невідповідність вимогами ст. 201 КПК України щодо висування вимог про зміну розміру застосованого запобіжного заходу у виді застави, в той час коли вказана стаття Закону регламентує можливість зміни запобіжного заходу. Наполягав на відсутності підстав для задоволення вказаного клопотання за наступних обставин: пред`явлена ОСОБА_4 підозра визнана обґрунтованою ухвалою слідчого судді під час застосування запобіжного заходу, що не підлягає перегляду в даному процесі; розмір застави визначений з урахуванням майнового стану підозрюваного, який не зазнав змін; ризики, встановлені ухвалою від 08.12.2022 не зменшилися та досі продовжують існувати.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

В той же час, відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Вирішуючи зазначене клопотання, слід виходити із загальних засад кримінального процесу, серед яких диспозитивність, змагальність і рівність сторін в поданні ними суду своїх доказів та у доведенні перед судом їх переконливості, і положень, які регламентують взагалі можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в даному випадку запобіжних заходів, і конкретний вибір того заходу, який в повній мірі зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також зможе запобігти спробам переховатися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, як того вимагає ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як вбачається з наданих матеріалів, в провадженні СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві перебувало кримінальне провадження №0000003 від 06.01.2022. В рамках даного кримінального провадження ОСОБА_4 вручене письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.27; ч.4,5 ст.191 КК України.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_1 від 08.12.2022 підозрюваному ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 01.02.2023, в межах строку досудового розслідування, з альтернативою внесення застави у розмірі 807 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 2 002167 грн., та у випадку внесення застави, покладено на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.3,5 ст. 194 КПК України.

08.12.2022 ТОВ «Капінвестбуд» , на депозитний рахунок ТУ ДСА в м. Києві внесено 2 002 167 грн., у якості застави за ОСОБА_4 . Внесення відповідної суми застави підтверджується квитанцією №1868 від 08.12.2022 та довідкою ТУ ДСА в м. Києві №2-514з/22 від 08.12.2022 щодо підтвердження надходження коштів.

Доводи сторони захисту щодо необхідності зменшення розміру визначеної

ОСОБА_4 застави зводяться до незгоди із обґрунтованістю та формулюванням підозри оголошеної ОСОБА_4 , сумлінною процесуальною поведінкою останнього, зменшенням та взагалі відсутністю деяких ризиків, а також закінченням строку дії обов`язків, термін дії яких визначався строком досудового розслідування; скрутного матеріального становища як підозрюваного ОСОБА_4 , так і заставодавця, необхідність здійснення господарчої діяльності яким, обумовлює необхідність їх повернення підприємству.

Слід зауважити, що слідчий суддя, визначаючи розмір застави, виходив із обставин інкримінованого злочину, наявності обґрунтованої підозри та ризиків, визначених ст. 177 КПК України. Зазначена підозра ґрунтується на зібраних в ході досудового розслідування доказах.

Отже, наявність обґрунтованої підозри та ризики кримінального провадження перевірялися слідчим суддею під час застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу. Разом з тим, «обґрунтованість підозри» - поняття, яке не є незмінним протягом всього досудового розслідування. Зі сплином строку досудового розслідування відомості, на яких ґрунтується підозра, мають стати більш спроможними на користь причетності особи до вчинення кримінального правопорушення.

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя не перевіряє обґрунтованість самих підстав застосування запобіжного заходу, а заявниками не можуть ставитися під сумнів висновки, які були покладені в основу такого рішення слідчого судді. Зміна запобіжного заходу передбачає виникнення після постановлення ухвали про обрання запобіжного заходу нових обставин, які свідчать про зміну, зменшення або збільшення встановлених ризиків кримінального провадження та/або впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Тому слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування. Такий висновок опосередковано ґрунтується і на приписах ч. 5 ст. 201 КПК України, яка унеможливлює подання підозрюваним, його захисником клопотання про зміну запобіжного заходу протягом тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу.

В обґрунтування зміни запобіжного заходу захисник посилається на належне виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, серед яких затвердженням сторони захисту залишається лише обов`язок явки до слідчого з метою отримання обвинувального акту. Однак, слідчий суддя зауважує, що посилання захисника на добросовісне виконання підозрюваним таких обов`язків саме по собі не спростовує і не нівелює ризики, про які йдеться в ухвалі слідчого судді від 08.12.2022 про застосування запобіжного заходу. Виконання покладених обов`язків є обов`язковим для особи, щодо якої вони застосовані, їх виконання не можна представляти як таке, що залежить від волі підозрюваного і, тим більше, обумовлює зміну запобіжного заходу. Водночас відсутність встановлених раніше ризиків кримінального провадження не аргументована в тій мірі, щоб цього було достатньо для відповідного висновку про необхідність зміни запобіжного заходу.

Приписи ч. 5 ст. 194 КПК України обумовлюють покладення обов`язків із застосуванням запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою. Отже, покладення обов`язків є наслідком застосування запобіжного заходу, вони мають похідний характер і залежать від застосованого запобіжного заходу (його суворості), а не навпаки. Тому зменшення переліку обов`язків не може впливати на застосований запобіжний захід і не є підставою для зміни його розміру .

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця). Так, застава забезпечує виконання підозрюваним обов`язків, покладених на підозрюваного як процесуальним законом, так і обов`язків, покладених слідчим суддею, що передбачені пунктами 1-9 частини 5, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Матеріали клопотання свідчать про те, що зазначений розмір застави, з однієї сторони, є цілком помірним для підозрюваного (застава вже в будь-якому випадку внесена), з іншої - залишається необхідно високим для забезпечення ризику втрати цих грошових коштів у разі неналежної процесуальної поведінки підозрюваного. Тому належна поведінка підозрюваного не є новою обставиною, яка перебуває у безпосередньому взаємному зв`язку із застосованим щодо ОСОБА_4 запобіжним заходом. Тож посилання на цю обставину не може зумовлювати зміну застосованого до підозрюваного запобіжного заходу у виді застави в контексті зменшення його розміру. Крім того, слідчий суддя не вбачає кореляції між погіршенням майнового стану ОСОБА_4 , і необхідністю зменшення розміру застави, адже грошові кошти в рахунок застави вносились не ним особисто, а іншими особою - заставодавцем.

Посилання в клопотанні на необхідність повернення грошових коштів за договором позики укладеному 09.03.2023 з підприємством, яке виступило заставодавцем, не може бути підставою для зміни запобіжного заходу підозрюваному. Оскільки, неможливість здійснення господарчої діяльності через вилучення коштів з обороту підприємства не стосуються персонально особи, до якої застосовано запобіжний захід, який є індивідуальним заходом процесуального примусу та не пов`язується з особою заставодавця, а відтак не може бути підставою для повернення коштів заставодавцю до моменту припинення дії запобіжного заходу.

Застава як вид запобіжного заходу полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків з умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК). При цьому, згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилася внести заставу за підозрюваного (заставодавця).

Таким чином, застава забезпечує дієвість кримінального провадження, що обумовлюється забезпеченням виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Варто зауважити, що при внесенні коштів в якості застави заставодавець має усвідомлювати пов`язані з цим ризики, в тому числі і можливість звернення внесених коштів у дохід держави, адже відповідно до приписів ч. 3 ст. 182 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків. У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

На думку слідчого судді, наразі розмір застави, визначений ухвалою слідчого судді від 08.12.2022, здатен і надалі забезпечити належне виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підсумовуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність нових підстав для зміни вже застосованого відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, а відтак, слід залишити запобіжний захід у виді застави в розмірі 807 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 2 002 167 грн, оскільки саме такий запобіжний захід на цьому етапі досудового розслідування є достатньо дієвим. Розмір застави визначався слідчим суддею, виходячи з даних про особу підозрюваного, його майнового та сімейного стану, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, тобто з урахуванням приписів ч. 4 ст. 182 КПК України. Таким чином, підстав для зміни запобіжного заходу на даному етапі слідчий суддя не вбачає.

Керуючись статтями 179, 201, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу, застосованого до ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді від 08.12.2022 (справа № 754/11274/22), шляхом зменшення розміру застави та у поверненні різниці заставодавцю, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1