Справа № 489/2796/22
Провадження № 1-кп/489/820/22
Ленінський районний суд міста Миколаєва
Ухвала

09 листопада 2022 року місто Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Миколаєва клопотання обвинуваченого у кримінальному провадженні №0000162 від 12.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених статтями 189 ч. 4, 146 ч. 2, 263 ч. 1, 436-2 ч. 1 КК України, ОСОБА_3 про залучення перекладача,

з участю прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5 ,

встановив:

В судовому засіданні 09.11.2022 обвинувачений ОСОБА_3 підтримав подане ним до суду клопотання про призначення перекладача з російської мови на українську, оскільки він не достатньою мірою володіє державною мовою. При цьому підтвердив, що народився та протягом всього життя проживає в м. Миколаєві Миколаївської області, навчався у школі, де вивчав українську мову, однак коло його знайомих спілкується лише російською мовою.

Прокурор заперечив проти задоволення клопотання обвинуваченого про залучення йому перекладача з російської мови на українську, обґрунтовуючи це тим, що обвинувачений є громадянином України, вивчав українську мову в школі, що підтверджується документами про його освіту, на стадії досудового розслідування не заявляв клопотання залучення перекладача до моменту відкриття матеріалів кримінального провадження, повністю розумів зміст складених державною мовою процесуальних документів.

Захисник підтримав клопотання обвинуваченого, при цьому зазначивши про те, що виходячи з практики Верховного Суду, факт народження заявника в Україні, а також, що він є громадянином України вказує на те, що він в достатній мірі володіє державною мовою.

Вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши надані прокурором матеріали, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до положень ст. 29 КПК України, кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою. Особа повідомляється про підозру у вчиненні кримінального правопорушення державною мовою або будь-якою іншою мовою, якою вона достатньо володіє для розуміння суті підозри у вчиненні кримінального правопорушення. Переклад інших процесуальних документів кримінального провадження, надання копій яких передбачено цим Кодексом, здійснюється лише за клопотанням зазначених осіб.

Згідно з вимогами підпункту (е) пункту 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право, якщо він не розуміє мови, яка використовується в суді, або не розмовляє нею, - одержувати безоплатну допомогу перекладача.

Аналіз зазначених норм свідчить про те, що при вирішенні питання про залучення перекладача визначальним є впевненість суду, що обвинувачений дійсно не володіє або недостатньо володіє державною мовою. Хоча закон не встановлює критеріїв, за якими суд має визначитись в цьому питанні, такі роз`яснення містяться в рішеннях Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини в справі «К. проти Франції» від 07 грудня 1983 року у п. 8 дійшов наступного висновку: «Як видно з рішення трибуналу, заявник народився і здобув освіту у Франції і йому не було важко розуміти й спілкуватися французькою мовою, якою вели провадження в суді. Конвенційне право на допомогу перекладача, що міститься в підпункті (e) пункту 3 статті 6, очевидно, може бути застосоване тільки в тому випадку, коли обвинувачений не розуміє мови, використовуваної в суді, чи не розмовляє нею».

Натомість в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_3 є громадянином України, народився та проживає на її території, вивчав в школі українську мову. В судовому засіданні розуміє поставлені йому судом державною мовою питання та дає чіткі відповіді на них, що свідчить про те, що він розуміє та достатньо володіє українською мовою.

Також судом встановлено, що в ході досудового розслідування, яке проводилося протягом тривалого часу (більше п`яти місяців), аж до моменту вручення копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування, обвинувачений жодним чином не повідомляв слідчого та прокурора про те, що не володіє державною мовою та у зв`язку з цим потребує перекладача.

Крім того, в ході розгляду під час досудового розслідування слідчим суддею клопотань сторони обвинувачення про застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовження строку його дії, вказані судові засіданні проводилися лише з участю обвинуваченого та його захисника без залучення перекладача, що також вказує на те, що обвинувачений в достатній мірі володіє державною мовою, щоб розуміти суть пред`явленого йому обвинувачення та мати можливість захищатися від нього.

Вказані обставини свідчать про те, що доводи обвинуваченого про те, що він не володіє державною мовою є надуманими і не підтверджені жодними фактичними обставинами, повністю спростовуються дослідженими в судовому засіданні доказами.

Таким чином, при вирішенні клопотання обвинуваченого судом встановлено, що відсутні будь-які фактичні підстави вважати ОСОБА_3 таким, що не розуміє або недостатньо володіє українською мовою, а його позиція в цій частині є недобросовісною.

Вказані висновки суду узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 31.05.2018 у справі №328/3292/16-к та від 13.09.2018 у справі № 751/601/17, згідно з якими забезпечення участі перекладача здійснюється в залежності від стадії кримінального провадження слідчим, прокурором або судом, за умови використання заінтересованою особою наданого їй права на ініціювання залучення перекладача та наявності для цього передбачених законом підстав. При вирішенні питання про залучення перекладача визначальним є впевненість суду, що обвинувачений дійсно не володіє, або недостатньо володіє державною мовою.

У зв`язку з цим, суд приходить до висновку, що клопотання обвинуваченого про залучення перекладача задоволенню не підлягає у зв`язку з його необґрунтованістю та безпідставністю.

Керуючись статтею 372 КПК України, суд

постановив:

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 про залучення перекладача відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1