печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4616/23-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваній у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3, 4 ст. 191 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Печерської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке 14.09.2022 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000141, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно з наказом Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської держаної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі КП «Київтеплоенерго») від 17.04.2018 № 30-К з 18.04.2018 року призначена на посаду директора дирекції з управління персоналом безстроково з випробувальним терміном 3 місці з посадовим окладом згідно штатного розпису. Згідно з наказом КП «Київтеплоенерго» від 02.12.2019 року № 1349-К про переведення працівників, ОСОБА_5 переведено на посаду директора Департаменту управління персоналом КП «Київтеплоенерго» з 02.12.2019 року.

В період часу з вересня 2018 року по січень 2023 року, директор дирекції з управління персоналом КП «Київтеплоенерго», а в подальшому директор Департаменту управління персоналом КП «Київтеплоенерго» ОСОБА_5 , будучи службовою особою, маючи умисел на заволодіння чужим майном, а саме грошовими коштами, які належали державі, зловживаючи своїм службовим становищем, повторно, в умовах воєнного стану, заволоділа чужим майном, при наступних обставинах.

Так, у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше вересня 2018 року, у директора дирекції з управління персоналом КП «Київтеплоенерго» (підприємство), виник злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном - грошовими коштами підприємства, зловживаючи службовим становищем, шляхом фіктивного працевлаштування ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою подальшого отримання заробітної плати останньої.

26.01.2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці м. Києва, громадянці України, що займає посаду директора Департаменту управління персоналом КП «Київтеплоенерго», зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимій повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

02.02.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, а саме про те, що вона підозрюється у заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3, 4 ст. 191 КК України.

Слідчий зазначив, що обставини, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності, зокрема: листом Пенсійного фонду України від 31.05.2022 № 2800-050202-5/20666; листом АТ «Банк Кредит Дніпро» від 15.08.2022 № 16-3843/БТ; протоколом тимчасового доступу до речей і документів АТ «Банк Кредит Дніпро» від 29.11.2022; протоколом огляду від 28.12.2022; протоколом тимчасового доступу до речей і документів ПрАТ «ВФ Україна» від 07.12.2022; протоколом огляду від 10.01.2023; листом Державної прикордонної служби від 02.01.2023 № 56-6вих-23; протокол обшуку від 26.01.2023.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 вчинила кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191, та ч. 4 ст. 191 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжкого злочину, відповідно до ч. 4 ст. 191 КК України дії, передбачені частинами першою, другою або третьою цієї статі, якщо вони вчинені у великих розмірах чи в умовах воєнного чи надзвичайного стану,- караються позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обґрунтовується тим, що під час досудового розслідування встановлені ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрювана може:

-переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

-знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

-незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні;

-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

-вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити з викладених у ньому підстав.

Підозрювана та її захисник проти клопотання заперечували, вказуючи на необґрунтованість повідомленої підозри та відсутність ризиків. Також захисник вказав, що підозрювана має належну процесуальну поведінку та позитивно характеризується за місцем роботи, має проблеми зі здоров`ям.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке 14.09.2022 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000141, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 191 КК України.

26.01.2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці м. Києва, громадянці України, що займає посаду директора Департаменту управління персоналом КП «Київтеплоенерго», що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимій повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

02.02.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, а саме про те що вона підозрюється у заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3, 4 ст. 191 КК України.

Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вказаною статтею передбачено також, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Частиною 1 статті 194 КПК України, передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 6 ст.194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Відповідно до п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя враховує тяжкість покарання ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 та ч. 4 ст. 27 ч. 3 ст. 369 КК України, особу підозрюваного та доходить висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що відносно підозрюваної наявний такий ризик, як незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, відповідальність, передбачену санкцією статті КК України, у вчиненні якого підозрюється підозрювана, характер вчинених злочинних дій, ризики, які зазначені у клопотанні, дані, які характеризують особу, слідчий суддя приходить до висновку за доцільне частково задовольнити клопотання та застосувати відносно підозрюваної, передбачений ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на певний період доби, оскільки саме такий запобіжний захід зможе, на думку слідчого судді, запобігти встановленим ризикам, а встановлені обставини свідчать про наміри органу досудового розслідування не допустити ризики, які б підривали таке розслідування, що має на меті забезпечити всебічність, повноту і неупередженість дослідження обставин у даному кримінальному провадження.

Також слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

-утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні, у тому числі з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

-здати до уповноваженого органу паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 179, 181,193,194, 196, 205, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши їй залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , в нічний час доби з 22.00 год. до 07.00, за виключенням необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту, в межах строку досудового розслідування, тобто до 26.03.2023 року.

В іншій частині - відмовити.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

-утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні, у тому числі з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

-здати до уповноваженого органу паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити до 26.03.2023 року включно.

Виконання ухвали в частині застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали суду покласти на прокурора у кримінальному провадженні №0000141.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1