Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/1819/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2023 року Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Подільського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Подільського управління поліції ГУНП у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000321, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.02.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва звернувся з клопотанням слідчий СВ Подільського управління поліції ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000321, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.02.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування клопотання вказано, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, відомості щодо яких внесені до ЄРДР за №0000321 від 15.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 15.02.2023 приблизно о 10 год. 45 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував за адресою: АДРЕСА_1 , де у останнього виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, вчинене в умовах воєнного стану та поєднане з проникненням до сховища. З метою реалізації злочинного умислу ОСОБА_5 з метою таємного викрадення інтернет кабелю, підготував відповідне знаряддя, а саме: пилу (полотно по металу) та мультитул.

Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи з корисливих мотивів, 15.02.2023 приблизно о 10 год. 45 хв. перебуваючи за адресою: м. Київ, пр-т Правди, 8-А, у під`їзді № 3, ОСОБА_5 пересвідчився, що за його діями ніхто не спостерігає, після чого проник до сховища, а саме до коробки інтернет обладнання через який здійснюється доступ до інтернет кабелю та користуючись пилою (полотно по металу) та мультитулом відрізав фрагмент кабелю КПВ-ВП (100) 4х2х0,48 (U/UTP-cat. 5E-SL), довжиною 48 м., вартістю 381 грн. 12 коп., який належить ТОВ «ЛАНЕТ ТЕЛЕКОМ».

У подальшому, ОСОБА_5 , тримаючи при собі вищевказаний зрізаний фрагмент кабелю, вийшов з під`їзду № 3, тобто виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від його волі, оскільки був затриманий працівниками поліції охорони.

Так, ОСОБА_5 , намагався спричинити ТОВ «ЛАНЕТ ТЕЛЕКОМ» матеріальної шкоди на суму 381 грн. 12 коп.

15.02.2023 проведеного огляд місця події в приміщенні під`їзду №3 за адресою: м. Київ, пр-т. Правди, 8-А, під час якого вилучено та поміщено до сейф-пакету №CRI 1002880 залишки пошкодженого кабелю зі слідами зрізу, приблизною довжиною 15 см., (сліди відрізу кабелю, які утворилися внаслідок дій спеціаліста обмотано клейкою стрічкою).

Також, під час затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину ОСОБА_5 на підставі ч.3 ст. 208 КПК України, проведено обшук затриманої особи, під час якого виявленого дванадцять відрізків інтернет-кабелю різних розмірів, що вилучено та поміщено до сейф-пакету №EXP 0436818, та пилу (полотно по металу), мобільний телефон «Nokia», мультитул, кусачки для нігтів, що вилучено та поміщено до сейф-пакету №NPL 1521780.

15.02.2023 залишки пошкодженого кабелю зі слідами зрізу, приблизною довжиною 15 см., дванадцять відрізків інтернет-кабелю різних розмірів, пилу (полотно по металу), мобільний телефон «Nokia», мультитул, кусачки для нігтів у кримінальному провадженні №0000321 від 15.02.2023 визнано речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України.

З метою недопущення приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження вказаних речових доказів в органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на:

- залишки пошкодженого кабелю зі слідами зрізу, приблизною довжиною 15 см., (сліди відрізу кабелю, які утворилися внаслідок дій спеціаліста обмотано клейкою стрічкою), який вилучено та поміщено до сейф-пакету №CRI 1002880;

- дванадцять відрізків інтернет-кабелю різних розмірів, що вилучено та поміщено до сейф-пакету №EXP 0436818, та пилу (полотно по металу), мобільний телефон «Nokia», мультитул, кусачки для нігтів, що вилучено та поміщено до сейф-пакету №NPL 1521780.

Слідчий у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив клопотання задовольнити та розглянути без його участі.

Власник майна у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Вивчивши клопотання про арешт майна та матеріали кримінального провадження на його обґрунтування, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, відомості щодо яких внесені до ЄРДР за №0000321 від 15.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою м. Києва.

15.02.2023 проведеного огляд місця події в приміщенні під`їзду №3 за адресою: м. Київ, пр-т. Правди, 8-А, під час якого вилучено залишки пошкодженого кабелю зі слідами зрізу, приблизною довжиною 15 см.

Під час затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину, ОСОБА_5 на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України, проведено обшук затриманої особи, під час якого виявленого дванадцять відрізків інтернет-кабелю різних розмірів, що вилучено, мобільний телефон «Nokia», мультитул, кусачки для нігтів.

Постановою слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 15.02.2023 вказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК України).

Як вбачається із клопотання та долучених до нього матеріалів, необхідність арешту вилучених речей із забороною користування та розпорядження ними власником або іншими особами полягає у потребі збереження майна у максимально незмінному стані та унеможливлення його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, оскільки різноманітні ознаки майна є відомостями, що мають першочергове значення для доведення наявності складу кримінального правопорушення в рамках кримінального провадження, що розслідується.

Таким чином, слідчий суддя, з урахуванням визнання вилученого майна речовими доказами, дійшов висновку, що воно може бути використане в подальшому як доказ у кримінальному провадженні, призначення відповідних експертиз, а також можливі негативні наслідки втрати інформації, яка може мати суттєве значення для доказування відповідних обставин у кримінальному провадженні.

Разом з тим, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, представником власника майна не надано та судом не встановлено.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»).

Втручання у право власності на майно пов`язано зі здійсненням кримінального провадження і необхідністю забезпечити збереження речових доказів, а отже таке обмеження не є свавільним та відповідає вимогам законності, оскільки досягнення мети збереження речових доказів неможливо досягти в інший спосіб, аніж арешт майна.

Тому, розглядаючи клопотання слідчого про накладення арешту на майно, у відповідності до ст. 173 КПК України слідчий суддя встановив обґрунтованість визнання вказаного майна таким, що містить відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та прийшов до висновку про те, що не застосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що арешт майна є тимчасовим заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження, який в подальшому може бути скасований у визначеному законом порядку. У відповідності до вимог ст. 174 КПК України законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна, а також і те, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З урахуванням викладеного, наявні підставі для арешту, визначені ст. 170 КПК України, оскільки майно, яке було вилучене під час обшуку, відповідає критеріям ст. 98 КПК України і на даному етапі досудового розслідування слідчому необхідно провести відповідні слідчі дії з вилученим майном.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського управління поліції ГУНП у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000321, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.02.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на:

- залишки пошкодженого кабелю зі слідами зрізу, приблизною довжиною 15 см., (сліди відрізу кабелю, які утворилися внаслідок дій спеціаліста обмотано клейкою стрічкою), який вилучено та поміщено до сейф-пакету №CRI 1002880;

- дванадцять відрізків інтернет-кабелю різних розмірів, що вилучено та поміщено до сейф-пакету №EXP 0436818, та пилу (полотно по металу), мобільний телефон «Nokia», мультитул, кусачки для нігтів, що вилучено та поміщено до сейф-пакету №NPL 1521780

з забороною користування та розпоряджання таким майном у будь-який спосіб.

Арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1