Провадження № 1-кп/727/98/23
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2023 року Шевченківський районний суд м. Чернівці в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю прокурора: ОСОБА_4

за участю захисника: ОСОБА_5

за участю обвинуваченого: ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Чернівці кримінальне провадження, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000381 від 25.03.2021 року, по обвинуваченню:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Липкани, Бричанського району, республіки Молдова, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , маючого на утриманні трьох малолітніх дітей, офіційно не працюючого, раніше не судимого, -

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст.296 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до пред`явленого обвинувачення ОСОБА_6 обвинувачується органом досудового розслідування у вчиненні умисного кримінального проступку, а саме в грубому порушені громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом (хуліганство), при наступних обставинах.

Так, 17 березня 2021 року в період часу з 12:00 год. по 18:30 год. ОСОБА_6 , знаходячись в громадському місці на дорозі по вул. Вільнюській, 4 в м. Чернівці, грубо порушуючи громадський порядок, виражаючи при цьому явну неповагу до загально прийнятих норм поведінки в суспільстві, у присутності сторонніх осіб, безпричинно розпочав конфлікт з працівниками АТ «Чернівцігаз», виражаючись нецензурною лайкою на їх адресу, а також відштовхнув електрозварювальника ОСОБА_7 та вирвав молоток з рук працівника бригади служби експлуатації мереж та аварійно-відновлювальних робіт ОСОБА_8 , після чого почав розмахувати молотком та бити ним по газовій трубі, від ударів якого утворювались іскри, що створювало небезпеку всім присутнім, оскільки міг відбутись вибух.

При цьому, ОСОБА_6 прив`язав електричний провід від електрозварювального апарату до газопроводу, чим фактично унеможливив процес зварювальних робіт, та внаслідок зазначених дій було призупинено роботи з усунення витоку газу.

Обвинувачений ОСОБА_6 у судовому засіданні своєї вини у вчиненні інкримінованого йому кримінального проступку - не визнав та вказав, що приблизно 14-15 березня 2021 року до нього додому приїхали люди з АТ «Чернівцігаз» та повідомили, що в нього є заборгованість за газопостачання, на що він їм повідомив, що давно сплатив заборгованість та надав їм відповідні квитанції. Ствердив, що наступного дня до нього знову прийшов працівник газової служби та повідомив, що в нього наявна заборгованість за газопостачання у розмірі 8000,00 грн. При цьому, йому пригрозили, що якщо він не сплатить заборгованість, то вони знайдуть причину для його відключення від газопостачання. Вказав, що того ж дня він мав телефонну розмову з начальником відділу газової служби, під час якої просив відтермінувати сплату заборгованості за газопостачання на тиждень, оскільки він на той момент хворів та мав на руках лише 3000,00 грн. 17 березня 2021 року йому зателефонував сусід, який повідомив, що коло його будинку ведуться якісь технічні роботи. Вийшовши на вулицю, він побачив, що біля його будинку, від калитки до брами розкопали землю. Зазначив, що він одразу зрозумів, що це приїхали працівники газової служби щоб відключити його від газопостачання. Вказав, що він підходив до працівників газової служби, щоб встановити їхні особи та мету їхніх робіт, однак останні відмовились показати свої посвідчення та надати будь-які роз`яснення з приводу їхньої роботи, а казали лише, що вони «шукають утєчку газу». Вказав, що він надав їм вільний доступ до свого подвір`я, для перевірки наявності витоку газу. При цьому, останні оголили газову трубу, що веде до його будинку. Ствердив, що він після цього викликав працівників поліції, оскільки розумів, що залишиться без газу в холодну пору року з малолітніми дітьми. Зазначив, що на вимогу працівників поліції працівники газової служби, так і не надали відомостей щодо витоку газу. Ствердив, що він також зателефонував депутату міської ради, який приїхав на місце вказаної події та повідомив йому, що газова компанія не мала права зимою проводити відключення його від газопостачання. Вказав, що працівники газової служби при ньому зрізали болгаркою шматок його труби, після чого дали вказівку водію трактора закопувати яму. Ствердив, що після зазначеного він стрибнув у яму, після чого працівник АТ «Чернівцігаз» на ім`я ОСОБА_9 сказав йому, що вони закопають яму разом з ним, якщо він не вилізе. Зазначив, що після сказаного він взяв дитину на руки та спустився в яму. Вказав, що просидів у ямі біля чотирьох годин, оскільки вважав, що його сім`я з малолітніми дітьми може залишитись без газопостачання в холодний період року. При цьому, ОСОБА_6 вказав, що обставини, зазначені в обвинувальному акті, не відповідають дійсності. Ствердив, що після того як працівники газової служби почали зварювальні роботи, то він взяв молоток та збив клему маси, оскільки проведення таких робіт безпосередньо біля нього могло загрожувати його життю та здоров`ю. Вказав, що він вдарив по клемі маси декілька раз щоб зупинити ці небезпечні, на його думку, дії. Ствердив, що аж на п`ятий день з моменту вищевказаних подій працівники АТ «Чернівцігаз» закопали яму біля його будинку. Зазначив, що за цей період часу він оплатив майже всю заборгованість за газопостачання. На основі викладеного ОСОБА_6 просив визнати його невинуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального проступку.

Представник потерпілого АТ «ОГС «Чернівцігаз» - ОСОБА_10 в судовому засіданні вказав, що 17.03.2021 року на місце зазначених в обвинувальному акті подій була відправлена аварійна бригада. Зазначив, що останні встановили витік газу, у зв`язку з чим почали копати траншею. Ствердив, що працівники АТ «Чернівцігаз» мали намір заглушити витік газу великою латкою. Зазначив, що для відключення домогосподарства від газопостачання спочатку необхідно опломбувати лічильник. Вказав, що ОСОБА_6 збивав заглушки на газовій трубі. Зазначив, що бригада приїхала об 10:00 год., однак у зв`язку з хуліганськими діями ОСОБА_6 вони не змогли продовжити роботу та відповідно закінчити її того ж дня. А також, просив задовольнити заявлений цивільний позов.

Свідок ОСОБА_11 в судовому засіданні вказав суду, що він являється сусідом ОСОБА_6 . Ствердив, що в березні 2021 року на його вулиці, біля будинку ОСОБА_6 був виритий великий котлован, завдовжки в 20 метрів (від калитки ОСОБА_6 аж до кінця його забору). Зазначив, що біля котловану знаходилась машина АТ «Чернівцігаз». Вказав, що він підходив до працівників АТ «Чернівцігаз Збут», щоб дізнатися про причину вириття зазначеного котловану, однак останні повідомили лише, що відбувся витік газу, а тому вони будуть «відрубувати» газопостачання біля будинку під № 4. Вказав, що ніяких документів, які б підтвердили зазначені обставини, працівники газопостачальної компанії йому не пред`явили. Ствердив, що після зазначеного він одразу ж зателефонував ОСОБА_6 та повідомив його, що йому будуть «відрубувати газ», після чого ОСОБА_6 , одразу ж вибіг з хати та почав просити не відрубувати газопостачання, оскільки на вулиці ще дуже холодно, а з ним в хаті проживають вагітна дружина та малолітні діти. Вказав, що коли працівники газопостачальної компанії фактично відключили його від газопостачання, ОСОБА_6 стрибнув у яму та почав просити представників АТ «Чернівцігаз» не закопувати траншею.

Свідок ОСОБА_12 , який являється директором ТОВ «Єврокомунбуд», в судовому засіданні повідомив суду, що він являється товаришем ОСОБА_6 . Вказав, що працівники газопостачальної компанії в той день сказали йому спочатку, що викопали траншею щоб відключити ОСОБА_6 від газопостачання, оскільки останній мав заборгованість за спожитий газ. Однак, пізніше вже зазначені працівники почали говорити, що стався витік газу, однак доказів відносно зазначеної події працівники газопостачальної компанії так і не надали. Вважав, що витоку газу не було. Ствердив, що як різали трубу він не бачив. Бачив, як ОСОБА_6 спустився в яму, щоб йому показали де знаходиться виток газу.

Свідок ОСОБА_13 в судовому засіданні вказав, що він на момент зазначених в обвинувальному акті подій являвся майстром в АТ «Чернівцігаз». Вказав, що зазначені події мали місце у березні 2021 року. Ствердив, що йому потрібно було виїхати на місце події та усунути витік газу. Пізніше приїхав його керівник. Вказав, що труба на «вводі» в будинок ОСОБА_6 була вже в непридатному стані. Ствердив, що ОСОБА_6 заліз в траншею, в тому числі з дитиною, заважав проводити роботи та виражався нецензурною лексикою. Зазначив, що вони зробили «кляп» на трубі, оскільки старий «ввід» потрібно було закрити. Вказав, що вони працювали спеціальними приладами. Ствердив, що 17.03.2021 року вони встигнули розрізати газову трубу, однак не встигли її заварити, а отже й усунути витік газу. Завершили роботи вже наступного дня. Вказав, що спеціальна служба мала б попереджати про витік газу людей, які на той момент були вдома. Не заперечував, що ОСОБА_6 викликав поліцію.

Свідок ОСОБА_14 в судовому засіданні вказав, що він являється Головним інженером АТ «Чернівцігаз» з квітня 2020 року. Зазначив, що в березні 2021 року по вул. Вільнюській у м. Чернівці були розкопки з пошуку витоку газу. Зазначив, що вони розкопали близько 50 метрів газопроводу. Ствердив, що власник будинку АДРЕСА_1 - ОСОБА_6 знаходився безпосередньо на місці події. Вказав, що ОСОБА_6 перебував у газонебезпечній зоні та заважав проводити дії щодо виявлення витоку газу. Ствердив, що до ОСОБА_6 неодноразово підходили якісь люди. Зазначив, що ОСОБА_6 заліз в траншею, вирвав молоток з рук електрозварювальника та почав бити молотком по газовій трубі. Після цього, взяв дитину на руки та заліз в траншею. Вказав, що зазначені події тривали аж до вечора. Зазначив, що роботу вони завершили лише наступного дня.

Свідок ОСОБА_15 в судовому засіданні вказав, що близько року тому, вони виявили витік газу з під землі по вул. Вільнюській у м. Чернівці, після чого викликали аварійну службу. Згодом, приступили до локалізації витоку газу та відрізали аварійний газопровід біля будинку АДРЕСА_1 по вищевказаній вулиці. Вказав, що вони обстежували територію по вулиці Вільнюській на предмет витоку газу. Ствердив, що витік газу був на вулиці в газопроводі, у так званому «вводі» в трубу. Ствердив, що обвинувачений заважав проводити роботи з локалізації витоку, а саме: заліз в яму з дитиною. Згодом, почав наносити удари металевим предметом, вихопивши інструмент з рук працівника газопостачальної компанії, після чого обмотав трубу кабелем, в результаті чого робота в цей день була зупинена до наступного робочого дня. Вважав, що таким чином ОСОБА_6 , наражав на небезпеку працівників, що локалізовували витік газу. Вказав, що аварійна служба мала допуск до виконання такого роду робіт.

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні вказав, що являється газоелектрозварювальником та працює в АТ «Чернівцігаз». Зазначив, що в кінці опалювального сезону 2021 року, вони приїхали на виклик з приводу витоку газу по вул. Вільнюській у м. Чернівці. Вказав, що він мав спеціальну апаратуру для локалізації витоку газу, а також молоток та болгарку. Вказав, що ОСОБА_6 виражався нецензурною лайкою в його сторону, а потім штовхнув його, вирвав молоток з його рук, після чого заліз в яму. Зауважив, що ОСОБА_6 обкрутив кабеля навколо труби, а тому їм довелось їх відрізати.

Свідок ОСОБА_16 в судовому засіданні вказав, що він являється слюсарем АТ «Чернівцігаз». Пам`ятає, що в березні минулого року був виклик, у зв`язку із витоком газу, у зв`язку з чим вони виїхали на вулицю Вільнюську у м. Чернівці. Вказав, що вони почали викопувати яму екскаватором, шукали центральну трубу. Вказав, що майстер наказав відрізати дану трубу, що він і зробив. Після цього, ОСОБА_6 вирвав з рук молоток та почав казати їм щоб вони припинили роботу. Вказав, що ОСОБА_6 відштовхнув зварника та обмотав кабель навколо труби. Ствердив, що ОСОБА_6 довго сидів в ямі, в тому числі з дитиною, у зв`язку із чим вони фактично не могли продовжувати роботу. Вказав, що після обіду вони дійшли до «вводу» та заварили його. Зазначив, що труба була корозійна та пошкоджена. Ствердив, що вони працювали за 2-3 метри від «вводу», а тому там не було чутно газом. Ствердив, що ОСОБА_6 почав кричати, що не дасть закопувати яму, оскільки на вулиці холодно. Вказав, що ОСОБА_6 переживав щоб його не відключили від газопостачання за борги.

Свідок ОСОБА_17 в судовому засіданні вказав, що він являється старшим майстром аварійно-диспетчерської служби. Зазначив, що його бригада виїхала на виклик АДРЕСА_2 . Ствердив, що виклик був на номера 7, 10 та 4. Вказав, що приїхавши, вони виявили витік газу з-під землі, шляхом занурення приладу в ґрунт. Ствердив, що вони не зобов`язані попереджувати жителів вулиці про витік газу, якщо не має загрози для їхнього життя.

Свідок ОСОБА_18 в судовому засіданні вказав, що в березні минулого року йому зателефонував знайомий та попросив провести розетки на вулиці на будинку ОСОБА_6 , що знаходиться по АДРЕСА_1 , на що він погодився. Ствердив, що на момент проведення ним робіт, до ОСОБА_6 заходив якийсь чоловік, який представився працівником газової служби та сказав ОСОБА_6 , що йому відключать газ за неоплату за послуги газопостачання, якщо ОСОБА_6 протягом дня не оплатить заборгованість та погрожував, що причину для відключення газу вони знайдуть. Ствердив, що особисто бачив машину газової служби біля будинку ОСОБА_6 в цей час. А також, зазначив, що він не бачив щоб на вулиці велись хоча б якісь роботи того дня.

Свідок ОСОБА_19 в судовому засіданні вказав, що він являється майстром та працює у відділі з припинення та відновлення газопостачання. Вказав, що він під`їжджав у 2021 році до будинку ОСОБА_6 , що знаходиться по АДРЕСА_1 та мав бесіду з ОСОБА_6 з приводу заборгованості за газопостачання. Ствердив, що бесіда проходила біля воріт будинку ОСОБА_6 . Зазначив, що він давав письмові попередження щодо можливого відключення помешкання ОСОБА_6 від газопостачання й усно попереджував ОСОБА_6 про це. Ствердив, що ОСОБА_6 показав лише одну квитанцію про часткову сплату заборгованості. Ствердив, що про витік газу йому невідомо, він не повідомляв в газову службу.

Свідок ОСОБА_20 в судовому засіданні вказав, що він на момент зазначених в обвинувальному акті подій являвся депутатом ЧМР. На даний час служить в ЗСУ. Ствердив, що йому в той день зателефонував ОСОБА_6 та повідомив, що його відключають від газопостачання за недоплату. Вказав, що ОСОБА_6 показував йому квитанцію про оплату більшої частини заборгованості. 17.03.2021 року під час спілкування з працівниками газової служби, останні повідомили його, що приїхали на виклик у зв`язку із витоком газу. Вказав, що він залишився на місці події до завершення робіт. Ствердив, що працівники газової служби відрізали трубу і запломбували її, після чого ОСОБА_6 заскочив в яму і викликав поліцію. Ствердив, що не бачив щоб ОСОБА_6 когось штовхав, він просто відбив кабеля які були прикріплені до труби, оскільки боявся, що його сім`я з малолітніми дітьми залишиться без газопостачання в холодний період року. Про такі побоювання він особисто йому казав перед цим. При цьому свідок вказав, що фахівці з АТ «Чернівцігаз» відмовилися пред`явити йому документи, які б дозволяли їм проведення такого роду робіт.

При цьому, крім допиту вищевказаних свідків, судом було досліджено ряд письмових доказів, а саме:

- заяву начальника Чернівецького відділення АТ «Чернівцігаз» ОСОБА_15 , спрямовану начальнику ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області від 24 березня 2021 року, відповідно до змісту якої останній повідомив, що 17 березня 2021 року ОСОБА_6 перешкоджав здійснювати роботи з ліквідації наслідків витоку газу, а саме: ОСОБА_6 , вихопив з рук у слюсаря молоток, після чого почав розмахувати ним та бити по газовій трубі; прив`язав електричні кабелі від електрозварювального апарату до газопроводу, чим фактично унеможливив процес проведення зварювальних робіт. В ході цих дій він нецензурно висловлювався на адресу працівників АТ «Чернівцігаз». В результаті зазначених дій співробітники АТ «Чернівцігаз» припинили аварійно-відновлювальні роботи (т. 2 а.с.9-10);

- відповідь на запит прокурора ОСОБА_4 №58006.1-Сл-3339-0721 від 05.07.2021 року (т.2 а.с.112) та аудіозапис виклику (т.2 а.с.113), який доданий до зазначеної відповіді на запит, відповідно до якого невідомою особою, який представився як « ОСОБА_21 », було повідомлено про витік газу по АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , на відстані 3-4 м від будинків. По адресі АДРЕСА_1 був виявлений витік газу з-під землі. Згідно відповіді диспетчера, остання просила повідомити жителів будинків про зазначені обставини. При цьому, диспетчер повідомила, що про відключення від газопостачання будинків їй невідомо;

- копію журналу викликів аварійної служби, відповідно до якого 17.03.2021 року о 10:23 год. «КПО ОСОБА_22» був здійснений виклик аварійної газової служби за адресою: АДРЕСА_1 (т.2 а.с.19-20, т.2 а.с.53-54);

- копію аварійної заявки №730, відповідно до якої 17.03.2021 року о 10:23 "КПО ОСОБА_22 " виявив запах газу на дорозі по АДРЕСА_1 , в результаті чого була проведена дегазація ґрунту; огороджено місце дегазації; виявлено витік газу з під землі; передано на виконання в службу СЕЗМ (т.2 а.с.18, т.2 а.с.145);

- відеозапис (т.2 а.с.32), що являється додатком до протоколу огляду речей і документів від 26.03.2021 року (т.2 а.с.31) відносно події, що мала місце 17.03.2021 року, відповідно до якого ОСОБА_6 наносив удари молотком по привареному до газової труби металічному елементу та перебував у ямі, в тому числі з дитиною;

- відеозапис з камери зовнішнього відеоспостереження від 15.03.2021 року о 14:21 год. по АДРЕСА_1 , згідно якої видно, що приїжджає машина з логотипом «РГК» (Регіональна газова компанія). З неї вийшов працівник газової служби, який пройшов по вулиці та всунув паперовий згорток в хвіртку будинку ОСОБА_6 (т.2 а.с.97, т.2 а.с.98);

- відеозапис з камери зовнішнього відео спостереження від 16.03.2021 року, згідно якого зафіксовано як автомобіль з логотипом «РГК» (Регіональна газова компанія), який напередодні вказаних в обвинувальному акті подій, під`їжджав до помешкання ОСОБА_6 , знову під`їжджає до помешкання останнього, з нього виходить чоловік і заходить у двір ОСОБА_6 (т.2 а.с.97).

- довідку щодо витрат часу на проведення робіт з ліквідації витоку газу по вул. Вільнюській у м. Чернівці, відповідно до якої 17.03.2021 року бригада групи експлуатації мереж Чернівецького відділення АТ «Чернівцігаз» в складі: майстер - ОСОБА_13 ; електрогазозварник - ОСОБА_7 ; слюсар 5 розряду - ОСОБА_16 ; слюсар 5 розряду - ОСОБА_23 ; водій спецавтомобіля - ОСОБА_24 ; екскаваторник - ОСОБА_25 ; з залученням автомобільної та спецтехніки: спецавтомобіль (спецфургон), Пежо д.н.з НОМЕР_1 ; екскаватор д.н.з. НОМЕР_2 приступили до ліквідації витоку газу на газопроводі та газопроводі - «вводі» низького тиску по вул. Вільнюській в м. Чернівці (район будинків №3 та №4). Під час виконання газонебезпечних робіт із ліквідації витоку газу за вказаною адресою особа, що представилася як ОСОБА_6 , мешканець будинку АДРЕСА_1 , перешкоджала проведенню робіт шляхом: засипання вручну траншеї; перебуванням в траншеї з нанесенням ударів по газопроводу сталевим молотком; перебуванням в траншеї разом із дитиною. У зв`язку із цим працівники Чернівецького відділення АТ «Чернівцігаз» не змогли завершити роботи у встановлений час (т.1 а.с.39-41);

- постанову про закриття кримінального провадження Старшого дізнавача СД Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_26 від 15.04.2021 року, відповідно до якої кримінальне провадження №0000381 від 25.03.2021 року було закрито у зв`язку із відсутністю складу кримінального проступку (т.2 а.с.59, т.2 а.с.69-70);

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №062786 від 24 квітня 2021 року, відповідно до якого ОСОБА_6 17.03.2021 року близько 11:20 год. перебуваючи за адресою: м. Чернівці, вул. Вільнюська, 4, перешкоджав роботі АТ «Чернівцігаз», чим вчинив дрібне хуліганство, тим самим вчинив адмінправопорушення, передбачене ст.173 КУпАП (т.2 а.с.66);

- постанову Шевченківського районного суду м.Чернівці від 29 квітня 2021 року, відповідно до якої матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_6 за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП було передано прокурору Чернівецької окружної прокуратури; провадження у справі 727/3771/21 (3/727/1961/21) було закрито (т.2 а.с.110, т.2 а.с.170);

- постанову про скасування постанови про закриття кримінального провадження прокурора Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_27 від 29.04.2021 року, відповідно до якої постанову дізнавача СД Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_28 від 15.04.2021 року про закриття кримінального провадження за №0000381 від 25.03.2021 року на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України було скасовано (т.2 а.с.60-61);

- фотокопії, що долучені до матеріалів справи, (т.2 а.с.47-48), відповідно до яких вбачається, що ОСОБА_6 перебуває в ямі та розмахує молотком. При цьому, на зображенні наявна труба, зварена металевим «кляпом» (т.2 а.с.131-136);

- відеозапис події від 17.03.2021 року, відповідно до якого працівники АТ «Чернівцігаз» проводять зварювальні роботи та працюють болгаркою (т. 1 а.с. 113).

Так, ОСОБА_6 органом досудового розслідування обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.296 КК України, тобто у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом (хуліганство).

Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Верховний Суд, при вирішенні питання про достатність встановлених під час судового розгляду доказів для визнання особи винуватою, суди мають керуватися стандартом доведення, визначеним частинами другою та четвертою статті 17 КПК, відповідно до яких ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи. Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як ті, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і ті, що визначають його суб`єктивну сторону. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами обвинувачення і захисту допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Таким чином, проаналізувавши покази ОСОБА_6 , в результаті дослідження, аналізу і повної та всебічної оцінки обставин справи та наданих стороною обвинувачення та стороною захисту доказів, а також показів вищенаведених свідків, суд приходить до висновку, що пред`явлене ОСОБА_6 обвинувачення за ч.1 ст. 296 КК України не знайшло свого підтвердження в ході судового розгляду, виходячи з наступного.

Безпосереднім об`єктом кримінально-правової охорони зазначеної статті закону України про кримінальну відповідальність є громадський порядок, тобто суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових норм, а також морально-етичних засад, звичаїв, традицій та інших поза юридичних чинників, і зводиться до дотримання усталених правил співжиття.

Кримінально каране хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на правоохоронювані цінності (честь, гідність, здоров`я, безпеку громадян, їх спокійний відпочинок та безперешкодну працю, втілення інших природних, соціальних і культурних прав), що супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Таке посягання, як правило, здійснюється в людних або громадських місцях, зазвичай з ініціативи правопорушника, супроводжується нецензурною лайкою та/або фізичним насильством, пошкодженням майна і призводить до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

За зовнішніми ознаками хуліганство певним чином схоже на ряд інших злочинів, зокрема на ті з них, що посягають на здоров`я, честь і гідність людини, її майно.

Критеріями розмежування цих діянь є насамперед об`єкт посягання, що визначає правову природу та суспільну небезпечність кожного з них, і мотив як ознака суб`єктивної сторони злочину.

Так, хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок, а проявами особливої зухвалості під час цих дій є нахабне поводження, буйство, бешкетування, поєднане з насильством, знищення або пошкодження майна, тривале порушення спокою громадян, зрив масового заходу, тимчасове порушення нормальної діяльності установи, підприємства, організації або громадського транспорту тощо. Винятковим цинізмом у контексті ст. 296 КК визнаються дії, що демонструють брутальну зневагу до загальноприйнятих норм моралі, зокрема прояви безсоромності чи грубої непристойності, публічне оголення, знущання з хворих, дітей, людей похилого віку, осіб, що перебувають у безпорадному стані.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності від злочинів проти особи.

Хоч хуліганські дії нерідко супроводжуються фізичним насильством, заподіянням тілесних ушкоджень або шкоди майну, головною їх рушійною силою є бажання не завдати шкоди конкретно визначеному потерпілому, а протиставити себе оточуючим узагалі, показати свою зверхність, виразити явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки. Означені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства. Протиправні діяння вчиняються за відсутності зовнішнього приводу або з незначного приводу і зазвичай спрямовані на випадкові об`єкти.

Таким чином, для юридичної оцінки діяння за ст. 296 КК України обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього злочину у виді грубого порушення громадського порядку, що супроводжується особливою зухвалістю винятковим цинізмом, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

Зміст і спрямованість протиправного діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій винного, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

До зазначеного висновку дійшов Верховний суд у постанові від 23 червня 2020 року (Справа №295/1023/18; Провадження № 51-1344 км 20).

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 10 «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій.

Так, з досліджених судом доказів, судом встановлено, що між ОСОБА_6 та працівниками АТ «Чернівцігаз» дійсно виник конфлікт, в ході якого ОСОБА_6 виражався нецензурною лайкою на їх адресу, а також відштовхнув електрозварювальника ОСОБА_7 та вирвав молоток з рук працівника бригади служби експлуатації мереж та аварійно-відновлювальних робіт ОСОБА_8 , після чого почав бити ним по газовій трубі та обмотав кабель навколо газової труби.

Вказані обставини підтверджуються дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: відеозаписом, що являється додатком до протоколу огляду речей і документів від 26.03.2021 року, відповідно до якого ОСОБА_6 17.03.2021 року, перебував у траншеї та наносив удари молотком по привареному до газової труби металічному елементу.

Вказані обставини не заперечувались в судовому засіданні й самим ОСОБА_6 .

Крім цього, зазначені обставини підтверджуються показами свідків: ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_7 та ОСОБА_16 .

Разом з тим, судом встановлено, що зазначена конфліктна ситуація між ОСОБА_6 та працівниками АТ «Чернівцігаз» виникла з приводу незаконного, на думку ОСОБА_6 , відключення останнього від газопостачання, що підтверджується також показами свідків: ОСОБА_11 , ОСОБА_29 ОСОБА_18 , ОСОБА_16 та ОСОБА_20 .

Враховуючи викладене, а також те, що ОСОБА_6 так і не було пред`явлено відповідних документів відносно правомірності здійснення працівниками газу викопних робіт щодо усунення витоку газу, про що підтвердила переважна більшість допитаних в судовому засіданні свідків, останній, на переконання суду, мав підстави вважати, що працівниками газової служби здійснювались роботи щодо відключення його будинку від газопостачання, що, враховуючи холодну пору року та проживання в помешканні ОСОБА_30 його малолітніх дітей й слугувало поштовхом для перешкоджання ОСОБА_6 здійсненню робіт працівниками АТ «Чернівцігаз».

При цьому, свідок ОСОБА_19 в судовому засіданні пояснив суду, що він дійсно мав розмову з обвинуваченим ОСОБА_6 з приводу можливого відключення останнього від газопостачання у зв`язку із несплатою заборгованості.

Факт існування у ОСОБА_6 заборгованості за послуги газопостачання та можливість його відключення від газопостачання працівниками газової служби підтвердив в судовому засіданні і свідок ОСОБА_18 .

Зазначене спростовує твердження прокурора про наявність в діях ОСОБА_6 обов`язкової кваліфікуючої ознаки, а саме вчинення діяння з мотиву явної неповаги до суспільства.

За наведених обставин - ОСОБА_6 мав підстави вважати, що працівники газової служби здійснюють роботи саме з відключення його будинку від газопостачання.

Проаналізувавши зазначені обставини, суд прийшов до висновку, що явна неповага до суспільства не являлася мотивом дій ОСОБА_6 . Його дії були спрямовані на захист порушених, на думку ОСОБА_6 , його законних прав та інтересів, що на думку суду виключає хуліганський мотив в його діях, а саме явної неповаги до суспільства, і як наслідок, кваліфікацію правопорушення за ч.1 ст. 296 КК України.

Крім цього, стороною обвинувачення не доведено того факту, що дії ОСОБА_6 створювали небезпеку всім присутнім, оскільки міг відбутися вибух, враховуючи також той факт, що працівниками газової служби проводились з газовою трубою роботи різного плану, в тому числі з використанням болгарки та електрозварювального апарату, що підтверджується дослідженим судом відеозаписом від 17.03.2021 року. Обвинуваченням не доведено, що внаслідок дій ОСОБА_6 існувала загроза безпеці громадян.

А також, обвинуваченням не ставиться в вину ОСОБА_6 зрив роботи установи чи організації, не зазначається певний період та не вказується, що такими діями могла бути спричинена шкода та яка сама.

При цьому, знищення чи пошкодження майна діями ОСОБА_6 - обвинуваченням останньому також - не вміняється.

Враховуючи зазначені обставини, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_6 складу кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.296 КК України.

Так, відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з вимогами ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини, вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; 3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; 4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; 5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання.

Статтею 7 КПК України закріплені загальні засади кримінального провадження, серед яких є верховенство права, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини.

Частинами 1, 2 ст. 9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень. Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Суд зобов`язаний неухильно дотримуватися вимог Конституції України, міжнародних договорів, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, ураховуючи рішення Конституційного Суду України та практики Європейського суду з прав людини, вимоги ст. 62 Конституції України (презумпція невинуватості) та ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Згідно вимог ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили. При постановленні вироку суд за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин кримінального провадження в їх сукупності, керуючись законом, повинен оцінити кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного рішення та для вирішення питань, зазначених у ст. 374 КПК України.

Усі сумніви щодо доведеності обвинувачення, якщо їх неможливо усунути, повинні тлумачитися на користь обвинуваченого. Коли зібрані у справі докази не підтверджують обвинувачення і всі можливості збирання додаткових доказів вичерпані, суд зобов`язаний постановити виправдувальний вирок.

Положеннями ч.2 ст. 17 КПК України визначено, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом.

Відповідно до ст. 337 КПК України, суд зобов`язаний проводити судовий розгляд лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення і лише в межах висунутого обвинувачення, відповідно до обвинувального акту.

Згідно з вимогами ст. 6 Конвенції про захист прав людини, ст. 62 Конституції України кожна людина має право на справедливий розгляд справи, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Обвинувальний вирок може бути постановлений судом лише в тому випадку, коли вина обвинуваченої особи доведена поза розумним сумнівом.

У своєму рішенні від 21 жовтня 2011 року у справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що така доведеність може випливати зі співставлення достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

У справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року Європейський суд вирішив, що «суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи «поза будь-яким розумним сумнівом» і така «доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

Такий обов`язок суду щодо забезпечення презумпції невинуватості і права на справедливий судовий розгляд, які передбачені ст. 62 Конституції України, поєднуються з такими ж положеннями ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка відповідно до вимог ч. 1 ст. 9 Конституції України, ратифікована 17 липня 1997 р. Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції»(№ 475/97-ВР).

Вивченням даних про особу обвинуваченого встановлено, що він є особою раніше не судимою, має на утриманні трьох малолітніх дітей (т.2 а.с. 104, т.2 а.с. 138, т.1 а.с.137).

Аналізуючи зібрані стороною обвинувачення докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_6 складу кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.296 КК України. Стороною обвинувачення не доведено винуватість останнього у вчиненні інкримінованого йому діяння поза розумним сумнівом.

У справі «Barberа, Messegu and Jabardo v. Spain» від 6 грудня 1998 р. (п.146) Європейський Суд з прав людини встановив, що «принцип презумпції невинуватості вимагає, серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не розпочинали розгляд справи з упередженої думки, що обвинувачений вчинив злочин, який йому ставиться в вину; обов`язок доказування лежить на обвинуваченні, і будь-який сумнів має тлумачитися на користь підсудного. (Barberа, Messegu and Jabardo v. Spain, judgment of 6 December 1988, Series A no. 146, p. 33, § 77).

У відповідності до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 29.06.1990 року із змінами «Про виконання судами України законодавства і постанов Пленуму Верховного Суду України з питань судового розгляду справ і постановлення вироку» всі сумніви щодо доведеності обвинувачення, якщо їх неможливо усунути, повинні тлумачитись на користь обвинуваченого. Коли зібрані по справі докази не підтверджують обвинувачення і всі можливості збирання додаткових доказів вичерпані, суд зобов`язаний постановити виправдувальний вирок.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.373 КПК України виправдувальний вирок ухвалюється у випадках, якщо не доведено, що в діянні обвинуваченого є склад кримінального правопорушення.

Обвинувальний вирок не може ґрунтуватися на припущеннях і ухвалюється лише за умови доведення у ході судового розгляду винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення.

При цьому як обвинувальний, так і виправдувальний вирок повинен бути мотивований судом.

Таким чином, враховуючи всі обставини кримінального провадження, оцінивши кожен доказ з точки зору його належності, допустимості, достовірності, а також сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку, суд приходить до висновку, що обвинуваченого ОСОБА_6 слід виправдати на підставі п.3 ч.1 ст.373 КПК України.

Відповідно до ч.3 ст.129 КПК України у разі виправдання обвинуваченого за відсутності в його діях складу кримінального правопорушення або його непричетності до вчинення кримінального правопорушення, а також у випадках, передбачених частиною першою статті 326 цього Кодексу, суд залишає позов без розгляду.

Таким чином, суд вважає, що цивільний позов представника потерпілого АТ «ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ «Чернівцігаз», відповідно до ч.3 ст. 129 КПК України необхідно залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст.368, 370, 373, 374, 395 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Визнати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , невинуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.296 КК України і по суду його виправдати.

Речовий доказ по кримінальному провадженню: DVD-R диск з відеозаписами, що зафіксовані 17.03.2021 року за адресою: м. Чернівці, вул. Вільнюська, 4, який згідно постанови слідчого від 26.03.2021 року визнаний речовим доказом по кримінальному провадженню та зберігаються в матеріалах кримінального провадження - залишити зберігати в матеріалах кримінального провадження.

Речовий доказ по кримінальному провадженню: USB носій з відеозаписами, що зафіксовані за адресою: м. Чернівці, вул. Вільнюська, 4, за 15.03.2021 року, 16.03.2021 року та 17.03.2021 року, який згідно постанови слідчого від 22.10.2021 року визнаний речовим доказом по кримінальному провадженню та зберігається в матеріалах кримінального провадження - залишити зберігати в матеріалах кримінального провадження.

Цивільний позов представника потерпілого АТ «ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ «Чернівцігаз», відповідно до ч.3 ст. 129 КПК України - залишити без розгляду.

Вирок може бути оскаржений в апеляційному порядку до Чернівецького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м.Чернівці.

Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку. Копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому та прокурору.

СУДДЯ: ОСОБА_1