Справа № 461/1225/23
Провадження № 1-кс/461/1658/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.03.2023 м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові клопотання захисника ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу, відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Камянка, Ізюмського району, Харківської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого як ВПО та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, непрацюючого, неодруженого, військовозобов`язаного, раніше не судимого,

у кримінальному провадженні, внесеному 22.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000064, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, -

в с т а н о в и в :

Захисник ОСОБА_4 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , звернулася до слідчого судді з клопотанням про зміну запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному 22.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000064, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, у вигляді тримання під вартою з альтернативою внесення застави в розмірі 214720грн., шляхом зменшення розміру застави до 53680грн.

В обґрунтування поданого клопотання захисник зазначила, 24.02.2023 ухвалою слідчого судді Галицького районного суду міста Львова відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, з можливістю внесення застави у розмірі 214720грн. Вже протягом місяця підозрюваний ОСОБА_5 перебуває під вартою в Львівській установі виконання покарань №19. Вважає, що на даний час ризики змінились, оскільки жодного нового доказу не здобуто або даних щодо обґрунтованої підозри не підтвердилось. Вважає, що відсутні докази організованої групи осіб, що суттєво впливає на кваліфікацію, також їй не зрозуміло, на якій підставі проводились негласні слідчі дії. Зазначає, що при обранні запобіжного заходу слідчим суддею не обґрунтовано ризики, що ОСОБА_5 буде переховуватись від слідства та суду. Стверджує, що при обранні запобіжного заходу слідчим суддею не було належно обґрунтовано розмір застави, адже така є завідомо непомірною для підозрюваного. Вважає, що слідчим суддею в недостатній мірі враховано особу підозрюваного ОСОБА_5 , який раніше не судимий, має зареєстроване місце проживання у м. Львові як внутрішньо переміщена особа, має міцні соціальні зв`язки та родину, а саме рідну тітку ОСОБА_6 , яка може внести за нього заставу в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання підтримала, просила його задовольнити з викладених у ньому підстав. Зазначила, що досудовим слідством необґрунтовано інкриміновано її підзахисному вчинення злочину організованою групою. На її думку, відсутні ризики, передбачені ст.177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 не має наміру переховуватись від слідства та суду, чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню. Стверджує, що розмір застави, який визначений слідчим суддею при обранні запобіжного заходу є завідомо непомірним, а тому просить зменшити розмір застави до 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки застава в такому розмірі може бути внесена тіткою підозрюваного.

ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав заявлене клопотання, зазначив, що він не має намірів переховуватись від слідства чи суду, впливати на свідків у кримінальному провадженні, тощо. Пояснив, що він є внутрішньо переміщеною особою з міста Ізюм Харківської області, зареєстрував своє місце проживання у АДРЕСА_2 /хостел/. Має середню спеціальну освіту за спеціальністю тракторист, ніде не працює, жодних джерел доходів немає. Його батько залишився проживати на тимчасово окупованій території, а матір з сестрою та братом перебувають за кордоном. Ще має тітку, яка йому фінансово допомагає. Просить зменшити йому розмір застави.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу шляхом зменшення розміру застави, оскільки ризики, які було враховано при застосуванні запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , як в суді першої інстанції так і при апеляційному перегляді, не зменшилися та продовжують існувати. При визначенні розміру застави слідчий суддя враховував особу підозрюваного ОСОБА_5 , його майновий стан. Крім того, під час досудового розслідування встановлено особу, яка вчинила кримінальне правопорушення в групі з ОСОБА_5 , йому також пред`явлено підозру та обрано запобіжний захід. Твердження сторони захисту про непомірно великий розмір застави, застосований до підозрюваного, не відповідає дійсності. На думку прокурора, саме такий розмір застави, у разі її внесення підозрюваним або заставодавцем, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігати ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Наголосив на тому, що усі обставини, про які зазначено у клопотанні та які, на думку сторони захисту, є підставами для зміни раніше застосованого запобіжного заходу, вже були предметом розгляду та оцінювалися слідчим суддею Галицького районного суду м. Львова при застосуванні запобіжного заходу та в Львівському апеляційному суді під час апеляційного перегляду вказаної ухвали слідчого судді.

Слідчий суддя, заслухавши думки учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

У той же час, відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Вирішуючи зазначене клопотання, слід виходити із загальних засад кримінального процесу, серед яких диспозитивність, змагальність і рівність сторін в поданні ними суду своїх доказів та у доведенні перед судом їх переконливості, і положень, які регламентують взагалі можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в даному випадку запобіжних заходів, і конкретний вибір того заходу, який в повній мірі зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також зможе запобігти спробам переховатися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, як того вимагає ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000064 від 22.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

23.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

24.02.2023 ухвалою слідчого судді Галицького районного суду міста Львова відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з можливістю внесення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 грн.

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 09.03.2023 ухвалу слідчого судді Галицького районного суду міста Львова від 24.02.2023 залишено без змін.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України - під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, слідчий суддя, обираючи ОСОБА_5 запобіжний захід, виходив із обставин інкримінованого злочину, наявності обґрунтованої підозри та ризиків, визначених ст. 177 КПК України. Зазначена підозра ґрунтується на зібраних в ході досудового розслідування доказах.

Згідно до ч. 5 ст. 201 КПК України слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Таким чином, виходячи зі змісту ст. 201 КПК України, підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду, або зміна обставин підозри, зменшення встановлених в провадженні ризиків, що пов`язано з плином досудового розслідування.

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя не перевіряє обґрунтованість самих підстав застосування запобіжного заходу, а заявником не можуть ставитися під сумнів висновки, які були покладені в основу такого рішення слідчого судді. Зміна запобіжного заходу передбачає виникнення після постановлення ухвали про обрання запобіжного заходу нових обставин, які свідчать про зміну, зменшення або збільшення встановлених ризиків кримінального провадження та/або впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Тому слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування. Такий висновок опосередковано ґрунтується і на приписах ч.5 ст. 201 КПК України, яка унеможливлює подання підозрюваним, його захисником клопотання про зміну запобіжного заходу протягом тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу.

За змістом клопотання та доводів, наведених у судовому засіданні, підставою для зміни застосованого до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є: необґрунтованість, на думку захисника, повідомленої ОСОБА_5 підозри; відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України; завідомо непомірний для підозрюваного розмір застави.

Питання щодо обґрунтованості підозри та наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вивчалися та оцінювалися слідчим суддею та судом апеляційної інстанції під час застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу, та не переглядаються при розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу, оскільки у даному провадженні слідчий суддя має лише на підставі наданих сторонами відомостей встановити наявність або відсутність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного запобіжний захід.

Проте, під час розгляду даного клопотання таких відомостей слідчим суддею не встановлено. Так, більшість підстав для зміни запобіжного заходу, вказаних захисником ОСОБА_4 , вже були предметом розгляду у суді першої інстанції під час застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , а також у суді апеляційної інстанції під час розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 24.02.2023, а саме: вивчалися сімейний стан та матеріальне становище підозрюваного, наявність в нього у місті Львові зареєстрованого місця проживання як внутрішньо переміщеної особи.

Щодо доводів захисника про необхідність зменшення розміру визначеної застави слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця). Так, застава забезпечує виконання підозрюваним обов`язків, покладених на підозрюваного як процесуальним законом, так і обов`язків, покладених слідчим суддею, що передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.

При цьому, згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з п.3 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно до рішень ЄСПЛ у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain), 12050/04, 8 січня 2009 року розмір застави повинен бути належною гарантією того, що заявник вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу, при визначенні розміру застави виправданим є врахування серйозності обставин справи.

Таким чином, при визначенні розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, наряду з положеннями ст.ст. 182,183 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Таким чином, застава забезпечує дієвість кримінального провадження, що обумовлюється забезпеченням виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Так, постановляючи ухвалу про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , слідчий суддя визначив альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, що дорівнює 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У своєму клопотанні захисник просив зменшити розмір застави до 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, посилаючись на неспівмірність обраного запобіжного заходу майновому стану підозрюваного.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що стороною захисту не надано жодних доказів підтвердження незадовільного майнового стану підозрюваного.

Разом з тим, слідчим суддею враховуються обставини вчинення кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , а саме організація незаконного переправлення осіб через державний кордон України, шляхом безпідставного їх оформлення волонтерами та внесення анкетних даних цих осіб до системи «Шлях», що надало б можливість останнім безперешкодно перетнути державний кордон України, з корисливих мотивів за грошові кошти в розмірі 4000 доларів США.

З урахуванням наведеного, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_5 за інкримінований злочини, характер та обставини його вчинення, особу та майновий стан підозрюваного, беручи до уваги вимоги кримінального процесуального закону щодо помірності застави як альтернативи триманню під вартою, яка не повинна бути заздалегідь непомірною для підозрюваного та призводити до неможливості її виконання, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначена ухвалою слідчого судді від 24.02.2023, з однієї сторони, є цілком помірною для підозрюваного, з іншої - необхідно високою для забезпечення ризику втрати цих грошових коштів у разі неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, а отже відсутні підстави для її зменшення.

Таким чином, підстав для зміни запобіжного заходу на даному етапі досудового розслідування слідчий суддя не вбачає.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 194, 201, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 22.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000064, подане в порядку ст. 201 КПК України, про зміну запобіжного заходу шляхом зменшення розміру застави - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Повний текст ухвали складено 29.03.2023

Слідчий суддя ОСОБА_1