БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 497/403/23
Провадження № 1-кс/497/184/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт тимчасово вилученого майна

28.02.23 року м. Болград

Слідчий суддя Болградського районного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

без участі сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград клопотання прокурора Болградської окружної прокуратури про арешт тимчасово вилученого майна,

ВСТАНОВИВ:

27.02.2023 року до суду надійшло клопотання прокурора Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна в зв`язку з досудовим розслідуванням по кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000018 від 26.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 26.02.2023 до Болградського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення про те, що 26.02.2023 приблизно о 17:30 годині на озері Ялпуг, у районі північно-західної околиці м. Болград, виявлено ОСОБА_4 , який за допомогою заборонених знарядь лову здійснював незаконний вилов риби.

За місцем вчинення кримінального проступку, 26.02.2023 органом дізнання проведено огляд місця події, за результатами якого вилучено:

- саморобне знаряддя лову, а саме «сочма», яка складається з капронової нитки, діаметром 3 м, з розміром вічка 25 мм та металевим кільцем всередині, від якого ведуть капронові шнури, та по колу «сочма» завантажена свинцевими округлими вантажами;

- рибу породи «лящ» у кількості 55 штук;

- рибу породи «тарань» у кількості 32 штук;

- рибу породи «карась» у кількості 13 штук.

Постановою слідчого СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області від 25.02.2023 вилучена подрібнена речовина рослинного походження ззовні схожа на канабіс визнано речовими доказами.

З метою всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування, а також задля запобіганню запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, яке зберегло на собі сліди злочину та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, прокурор вважає необхідним здійснити арешт майна, тимчасово вилученого під час огляду місця події від 26.02.2023.

Прокурор в судове засідання не прибув, на адресу суду подав заяву про розгляд клопотання без його участі (а.с.16).

Особа, у якої вилучено майно ОСОБА_5 до суду не прибув, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність (а.с.18).

Розглянувши матеріали поданого клопотання, обставини та підстави наведені в клопотанні, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню за наступних підстав.

Слідчим відділом Болградського РВП проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000018 від 26.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України (а.с.6).

Нагляд за додержанням законності під час досудового розслідування, у вигляді процесуального керівництва здійснюється прокурорами Болградської окружної прокуратури (а.с.7).

За результатами проведеного огляду місця події 26.02.2023 року, органом дізнання виявлено та вилучено:

саморобне знаряддя лову, а саме «сочма», яка складається з капронової нитки, діаметром 3 м, з розміром вічка 25 мм та металевим кільцем всередині, від якого ведуть капронові шнури, та по колу «сочма» завантажена свинцевими округлими вантажами;

- рибу породи «лящ» у кількості 55 штук;

- рибу породи «тарань» у кількості 32 штук;

- рибу породи «карась» у кількості 13 штук.

Враховуючи, що вилучений саморобний пристрій для ловлі вилову риби відносяться до сіткоснастевих матеріалів, використання яких згідно Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України «Про затвердження Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства» №19 від 15.02.1999, визнається забороненим знаряддям, а також являється знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та металевий човен фірми «Ясь» сірого кольору без будь-яких написів на ньому в комплектації з двома веслами та два костюма риболова, які використовувались як засіб для виходу на воду, викидання та збирання знарядь лову, являються знаряддям вчинення кримінального правопорушення, органом досудового розслідування, у порядку ст. 98 КПК України вказане майно визнано речовим доказом по кримінальному провадженню № 0000018.

Водні живі ресурси, незаконно виловлені в озері Ялпуг, являються предметом кримінального правопорушення, та у порядку ст. 98 КПК України визнані речовим доказом по кримінальному провадженню.

Вилучені незаконно здобуті водні ресурси, піддаються швидкому псуванню у зв`язку з чим на підставі ст. 100 КПК України ТА П. 39 Наказу Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби Безпеки України, Верховного суду України, Державної судової адміністрації України «Про затвердження та введення в дію Інструкцію про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду ( в новій редакції)», для забезпечення належного зберігання, в повному обсязі передані до приватного підприємство «Клест ЛТД» з оформленням відповідного акту.

Саморобне знаряддя лову, а саме «сочма», яка складається з капронової нитки, діаметром 3 м, з розміром вічка 25 мм та металевим кільцем всередині, від якого ведуть капронові шнури, та по колу «сочма» завантажена свинцевими округлими вантажами, та яке упаковано в чорний поліетиленовий пакет передано на зберігання до камери зберігання речових доказів Белградського РВП ГУНП в Одеській області.

Зазначене підтверджується постановою начальника СД Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 від 27.02.2023 року (а.с.12), квитанцією №298 про отримання на зберігання речових доказів (а.с.17).

Арешт майна є одним із таких заходів забезпечення кримінального провадження ст. 131 ч.2 п.7 КПК України.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження...

За змістом ст. 170 КПК України … арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Частиною другою даної норми закону передбачена можливість накладення слідчим суддею арешту на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.

Також системний аналіз положень ст.ст. 167, 170, 172, 174 КПК України дає підстави вважати, що арешт може бути накладений не тільки на майно у вигляді речей підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за завдану ними шкоду, але й інших осіб, якщо вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Положеннями частини 5 ст.171 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Так згідно протоколу огляду місця події від 26.02.2023 року, проведеного у проміжок з 18:50 години до 19:35 години уповноваженою особою здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків Болградського РВП ГУНП в Одеській області вилучено майно, перелік якого зазначено у даному клопотанні прокурора (а.с.1-2), та у самому протоколі огляду (а.с.14-15), на яке прокурор просить накласти арешт.

Клопотання про арешт тимчасово вилученого майна складено прокурором 27.02.2023 року, та 27.02.2023 року о14:22 годині подано до канцелярії суду (а.с.19).

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. При цьому, на відміну від інших правових підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт з метою забезпечення речових доказів не вимагає повідомлення про підозру у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Так, частиною 11 статті 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом є речовими доказами по справі.

Аналіз вищенаведеного вказує, що діючим законодавством передбачений обов`язок, а не право слідчого надання доказів та доведення перед судом їх переконливості, оскільки під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються; та застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе наявності трьох необхідних ознак, необхідних для застосування заходів забезпечення кримінального провадження (ст.132 ч.3 КПК України).

Статтею 116 КПК України встановлено, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Таким чином, прокурором дотримано вимоги ч.5 ст.171 КПК України щодо строків звернення з даним клопотанням до слідчого судді.

Вилучене майно, на яке слідчий просить накласти арешт є вилученим майном в кримінальному провадженні за ознаками злочину за ч.2 ст. 307 КК України та ознаками злочину, передбаченого ст. 263 КК України.

Стороною кримінального провадження, яка звернулася з даним клопотанням, доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою запобігання знищенню, пошкодженню та зміни вилучених речей, які потребують криміналістичних досліджень, за результатами яких можуть мати значення речових доказів у кримінальному провадженні, необхідно здійснити арешт вищевказаних вилучених речей, що відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.

За викладених обставин, слідчий суддя дійшов до обґрунтованого висновку, що клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 171 КПК України та підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.98, 131, 132, 167, 170, 171, 173, 236 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на вилучене майно в кримінальному провадженні №0000018 від 26.02.2023 року під огляду місця події, проведеного 26.02.2023 року у проміжок часу з 18:50 години до 19:35 години, а саме на:

- саморобне знаряддя лову, а саме «сочма», яка складається з капронової нитки, діаметром 3 м, з розміром вічка 25 мм та металевим кільцем всередині, від якого ведуть капронові шнури, та по колу «сочма» завантажена свинцевими округлими вантажами;

- рибу породи «лящ» у кількості 55 штук;

- рибу породи «тарань» у кількості 32 штук;

- рибу породи «карась» у кількості 13 штук.

Вилучене майно:

-саморобне знаряддя лову, а саме «сочма», передати на відповідальне зберігання до камери зберігання речових доказів Болградського РВП ГУНП в Одеській області.

-рибу породи «лящ» у кількості 55 штук; рибу породи «тарань» у кількості 32 штук; рибу породи «карась» у кількості 13 штук, передати на зберігання в приватне підприємство «Клест ЛТД», яке є підприємством по зберіганню живих водних ресурсів.

Виконання ухвали та відповідальність за збереження вилучено майна покласти на начальника СД Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1