Справа № 202/8853/22
Провадження № 1-кс/202/5183/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 погодженене прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та додані до клопотання матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені 03.11.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000688 у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Хинельське лісничество, Севського району, Брянської області, Російської Федерації, українця, громадянина України, маючого повну середньо - технічну освіту, не працевлаштованого, розлученого, маючого на утриманні неповнолітню доньку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , непрацездатних осіб на утриманні не маючого, групи інвалідності не має, на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, депутатом не являється, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, останній раз:

- 20.12.2021 Індустріальним районним судом міста Дніпропетровська за ч. 2 ст. 190 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 1 рік. На підставі ст. 75, 76 КК України від відбуття покарання звільнений з іспитовим строком на 1 рік;

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання..

В обґрунтування вказаного клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , будучи раніше неодноразово судимим за вчинення злочинів проти власності, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив, та, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, знову вчинив аналогічний злочин з корисливих мотивів.

Так, ОСОБА_5 , 01.11.2022 приблизно о 19:00 год., знаходячись на сходинковому майданчику, що розташований на першому поверсі другого під`їзду буд. АДРЕСА_3 , побачив, що ОСОБА_7 , поклала до лівої зовнішньої кишені одягненої на ній на той час куртки бежевого кольору, приналежний їй мобільний телефон марки «ZTE Blade 8010 Smart 2020v» ( 4 GB / 128 GB) у копусі темно - синього кольору, імей 1: НОМЕР_1 , імей 2: НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , що знаходився у силіконовому чохлі чорного кольору, та у цей момент у нього виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення вказаного телефону, який він визначив предметом своїх злочинних посягань.

У подальшому, ОСОБА_5 , перебуваючи у вказаному місці та у вказаний час, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, повторно, розуміючи, що на усій території України, введено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, з корисливих мотивів та особистої зацікавленості, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи спричинення майнової шкоди та бажаючи її настання, з метою незаконного власного збагачення, озирнувшись по сторонам та переконавшись, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає і вони є таємними для оточуючих, знаходячись попереду потерпілої ОСОБА_7 , обійняв її та шляхом вільного доступу, своєю правою рукою вийняв з лівої зовнішньої кишені, одягненої на ній на той час куртки бежевого кольору, приналежний їй мобільний телефон марки «ZTE Blade 8010 Smart 2020v» ( 4 GB / 128 GB) у копусі темно - синього кольору, імей 1: НОМЕР_1 , імей 2: НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , вартістю 4100 гривень, що знаходився у силіконовому чохлі чорного кольору, вартістю 87 гривень 50 копійок, який залишив у собі.

Далі, ОСОБА_5 , доводячи свій злочинний умисел до кінця, діючи умисно, таємно, повторно, утримуючи при собі майно, що належить потерпілій ОСОБА_7 , покинув приміщення другого під`їзду буд. № 82 по пр. Слобожанський у м. Дніпро, таким чином з місця вчинення кримінального правопорушення з викраденим майном зник, отримавши реальну можливість розпоряджатися викраденим на власний розсуд.

У результаті умисних протиправних дій ОСОБА_5 згідно висновку товарознавчої експертизи № 2937 від 03.11.2022 потерпілій ОСОБА_7 , завдана матеріальна шкода на загальну суму 4187 гривень 50 копійок.

09.11.2022 в порядку ст. ст. 276-278 КПК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у таємному викраденні чужого майна, вчиненому повторно в умовах воєнного стану (крадіжка), тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначеного ст. 2 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 178 КПК України, однією з обставин, що враховується судом при обранні запобіжного заходу є вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину. На теперішній час зібрані докази, які мають суттєве значення для доказування вини ОСОБА_5 підтверджується матеріалами кримінального провадження, тому вказана обставина може бути врахована судом при застосуванні щодо підозрюваного запобіжного заходу.

Вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення (злочину). Згідно з рішенням ЄСПЛ від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п. 32, Series А, № 182 термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальні правопорушення (злочини). Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної (обґрунтованої) підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення (злочину), тобто виправдовують необхідність дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України;

Відповідно до п.2 ч.1 ст.178 КПК України, однією з обставин, що враховується судом при обранні запобіжного заходу є тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчинені злочину в якому він підозрюється. Вказана обставина може бути врахована судом при обранні стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу, оскільки останній підозрюється у вчинені тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк віл 5 до 8 років.

Також, враховуючи п.п. 4, 5, 8 ч.1 ст.178 КПК України, однією з обставин, що враховується судом при обранні запобіжного заходу є міцність соціальних зв`язків підозрюваного, майновий стан підозрюваного, наявність постійного місця роботи та судимостей. В ході проведення досудового розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 , постійного офіційного місця роботи не має, розлучений, має на утриманні неповнолітню доньку, раніше судимий за вчинення злочинів проти власності, має не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.190 КК України, та 25.10.2022 відносно останнього у порядку ст. 291 КПК України до Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра направлено обвинувальний акт у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

При обранні запобіжного заходу також враховується вік та стан здоров`я обвинуваченого. Встановлено, що у сторони обвинувачення відсутні будь-які документи, які б свідчили, що до підозрюваного ОСОБА_5 не може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КК України, обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 , може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, так як останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком до десяти років. Крім того, прецедентною практикою Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ) у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.01.2001 зазначено, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування», а тому ймовірна тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання останнього винуватим у вчиненні злочину, є суттєвим елементом, який підтверджує існування ризику переховування останнього від органу досудового розслідування та/або суду. Ця обставина, у свою чергу, може зашкодити вирішенню завдань кримінального судочинства.

Ризик, передбачений п.3 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 , розуміє факт того, що підозра у вчиненні кримінального правопорушення базується на показаннях потерпілого та свідків, а саме працівників ломбардів та чоловіка потерпілої, тому він може одноосібно або за допомогою інших осіб, незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, та шляхом погроз або умовлянь із застосуванням фізичного або психологічного впливу примусити останніх до зміни своїх показів.

Ризик, передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КК України, обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 , в разі застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як на момент вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, ОСОБА_5 , офіційно ніде не працював та вчинив під час іспитового терміну, маючи при цьому не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість. Наявність вказаного ризику знаходить своє підтвердження фактичною метою його вчинення джерело доходу, через вчинення неправомірних дій.

При заявлені клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному, ураховано та не порушено вимоги ст.29 Конституції України, ст.9 Загальної Декларації прав людини, ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод, ст.12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може застосовуватись до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три років.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки в провадженні існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, а також цілком відповідають практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинувачених, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Отже, саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою має забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні.

Запобігання вищевказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, неможливо, оскільки:

- застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки, застави, домашнього арешту, фактично не зможе забезпечити реальне запобігання спробам вчинити ним дії, передбачені п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України;

- у разі обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання ОСОБА_5 може впливати на свідків, його задокументованої злочинної діяльності з метою зміни ними своїх показань та неповідомлення про свій незаконний вплив слідчому, прокурору та суді та покинути відомі слідству його можливі місця перебування, внаслідок чого прокурор не зможе фактично контролювати його виконання;

- під час досудового розслідування не надійшло жодних звернень про передачу ОСОБА_5 комусь на поруки, що виключає передачу його на поруки;

- у разі обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, ОСОБА_5 зможе продовжити вчиняти нові кримінальні правопорушення.

- ОСОБА_5 не має постійного джерела доходів, що виключає можливість застосування до нього запобіжного заходу у вигляді застави та оскільки цей запобіжний захід може спонукати його до вчинення нових корисливих кримінальних правопорушень.

На підставі викладеного слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду із відповідним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор та слідчий підтримав клопотання та доводи викладені в ньому та пояснив, що підозра, пред`явлена ОСОБА_5 та ризики, викладені у клопотанні обґрунтовані і підтверджуються належними доказами. Просив клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із встановленням розміру застави на розсуд суду.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, проси застосувати відносно нього запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою домашній арешт.

Заслухавши пояснення прокурора, слідчого, підозрюваного, дослідивши матеріали досудового розслідування та копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя вважає його таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

В судовому засіданні встановлено, що подане прокурором клопотання відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України, а вручення письмового повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення та копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу здійснено з дотриманням строків, передбачених ч. 2 ст. 278 КПК України та ч. 2 ст. 184 КПК України відповідно.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

09.11.2022, відповідно до вимог ст. ст. 276-278 КПК України, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколом огляду місця події 03.11.2022;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ;

- протоколом пред`явлення особи ОСОБА_5 , для впізнання за фотознімками за участю потерпілої ОСОБА_7 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

- протоколом пред`явлення особи ОСОБА_5 , для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_8 ;

- протоколом огляду предметів, а саме чохла до мобільного телефону та сім карток;

- речовими доказами, якими визнано чохол до мобільного телефону виготовлений із силікону та 2 сім-картки, які добровільно видав підозрюваний ОСОБА_5 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

- протоколом пред`явлення особи ОСОБА_5 , для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

- протоколом пред`явлення особи ОСОБА_5 , для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_10 ;

- речовим доказом, яким визнано договір про надання фінансового кредиту під заставу № DP-2.172913/0 від 01.11.2022 року виданий Повним Товариством «Ломбард «Онікс», Анохіна, Яценко», що розташований за адресою: м. Дніпро, пр. Слобожанський, 60, на ім`я ОСОБА_5 , предметом застави якого є мобільний телефон марки "ZTE Blade 8010 Smart 2020v" ( 4 GB / 128 GB) у копусі темно - синього кольору, імей 1: НОМЕР_1 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

- протоколом пред`явлення особи ОСОБА_5 для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_11 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Слідчий суддя вважає, що за обставин, викладених у клопотанні про застосування запобіжного заходу, слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення та існування фактів, які в контексті практики Європейського суду з прав людини можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити даний злочин.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що в судовому засіданні слідчим надано достатньо доказів щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

При цьому слідчий суддя враховує, що на даній стадії кримінального провадження судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання відповідного запобіжного заходу, а тому докази, які є достатніми для висновку про наявність обґрунтованої підозри, не обов`язково мають бути настільки ж переконливими та повними, як докази на стадії висунення особі обвинувачення у вчиненні злочину або на стадії судового розгляду такого обвинувачення.

Крім того, стороною обвинувачення доведено існування ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливості ОСОБА_5 переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Так, про наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування, відповідно до ч.1 ст.178 КПК України, свідчить тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів та за який передбачена відповідальність у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, характер та зухвалість інкримінованого злочину, який вчинено в умовах воєнного.

Ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності та має не заняту та не погашену судимість за вчинення кримінальних правопорушень проти власності, на шлях виправлення не став та знову підозрюється у вчиненні нового умисного кримінального правопорушення, не має постійного місця роботи а отже, джерела прибутку, що в сукупності свідчить про підвищену небезпеку для суспільства ОСОБА_5 , враховуючи конкретні обставини та характер злочину, який вчинено в умовах воєнного стану.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення не доведеним існування ризиків, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному проваджені, оскільки вказаний ризик належним чином не обґрунтований у клопотанні, не знайшов об`єктивного підтвердження у судовому засіданні та ґрунтуються на припущеннях слідчого, прокурора.

Отже, слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, також враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, особу підозрюваного та його репутацію, вік, стан здоров`я, а також те, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, не одружений, має на утриманні неповнолітню доньку, раніше неодноразово судимий.

Таким чином, враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, що застосування у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим вважає, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Разом з цим, враховуючи вимоги ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину.

Відповідно до вимог статей 176, 177, 178, 182 КПК України, приймаючи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 липня 2022 року для працездатних осіб складає 2600 гривень.

Разом із тим, враховуючи майновий стан підозрюваного, який офіційно не працевлаштований і не має джерела заробітку та встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, враховуючи вчинення кримінального правопорушення в умовах воєнного стану, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 визначити заставу у розмірі 50 (п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 130 000 (сто тридцять тисяч) грн. 00 коп., яку підозрюваний має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

На переконання слідчого судді, застава у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів по 09 січня 2023 року включно.
Встановити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі 50 (п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 130 000 (сто тридцять тисяч) грн. 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, отримувач коштів: ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, банк отримувача: Держказначейська служба України м. Київ, рахунок отримувача: UA0017442, призначення платежу: застава, № ухвали суду, П.І.Б. платника застави, , Код банку отримувача (МФО) 820172
У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд.
З моменту звільнення ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, яким здійснюється досудове розслідування, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_5 строком на 2 місяці, який починається з моменту звільнення з-під варти після внесення застави.
У разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала слідчого судді діє по 09 січня 2023 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.
На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1