Справа № 761/7295/23
Провадження № 1-кс/761/5003/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду у м. Києві клопотання слідчого СВ ВП №1 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , внесеного у кримінальному провадженні №0012836 від 29.12.2019, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП №1 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0012836 від 29.12.2019, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0012836 від 29.12.2019, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що уродженець м. Київ, ОСОБА_5 , під час раптово виниклого конфлікту із ОСОБА_6 , наніс останньому тілесні ушкодження.

29.12.2019 до відділу поліції №1 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві надійшла заява ОСОБА_7 про те, що 27.12.2019 приблизно о 17 год. 00 хв., за адресою: м. Київ, вул. Чорновола, 41, невстановлена особа, нанесла йому тілесні ушкодження.

29.12.2019 у відповідності до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, старшим слідчим СВ ВП №1 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 , на підставі заяви ОСОБА_7 , внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0012836 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

27.10.2020 кримінальне провадження №0012836 від 29.12.2019 перекваліфіковане з ч. 1 ст. 125 КК України на ч. 1 ст. 122 КК України.

23.12.2020 у кримінальному провадженні №0012836 від 29.12.2019 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, а саме: умисне заподіяння середньої тяжкості тілесного ушкодження.

17.09.2021 слідчим у встановленому законом порядку, повідомлено підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику - ОСОБА_9 , про завершення досудового розслідування та про можливість ознайомитись з матеріалами кримінального провадження №0012836 від 29.12.2019 в 1 томі.

21.09.2021 слідчим Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_10 , матеріали кримінального провадження №0012836 від 29.12.2019 надані на ознайомлення підозрюваному ОСОБА_5 , який ознайомився із матеріалами кримінального провадження на 76 аркушах.

Однак, станом на 05.10.2021, тобто за 18 робочих днів після повідомлення про завершення досудового розслідування та надання їм доступу до матеріалів захисник підозрюваного ОСОБА_5 , адвокат ОСОБА_9 , взагалі не приступив до ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. При цьому сторона захисту про надання їм матеріалів досудового розслідування для ознайомлення та про можливість прибуття до слідчого для ознайомлення повідомлена належним чином.

25.10.2021 слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_11 втсновила захиснику підозрюваного ОСОБА_5 - адвокату ОСОБА_9 строк ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0012836 від 29.12.2019 - 10 днів з моменту постанови ухвали.

15.12.2021 ОСОБА_5 на його адресу, а саме: АДРЕСА_1 , поштовим зв`язком направлялися повідомлення про виклик для проведення слідчих дій (повістка про виклик на 21.12.2021,

Таким чином, підозрюваним ОСОБА_5 , допущено зволікання при ознайомленні з матеріалами кримінального провадження №0012836 від 29.12.2019, оскільки йому забезпечено належні умови для реалізації права на доступ до матеріалів, можливість скопіювати чи відобразити іншим чином будь-які речові докази і документи розслідування, чим порушуються вимоги ст. 28 КПК України щодо виконання процесуальних дій у розумні строки.

Приймаючи до уваги неналежну процесуальну поведінку сторони, слідчий просить встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона захисту буде вважатись такою, що реалізувала своє право на доступ до матеріалів.

У судове засідання слідчий ОСОБА_3 не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, подане клопотання підтримала в повному обсязі з підстав, зазначених у клопотанні та просила його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник в судове засідання не з`явилися, про дату та час повідомлені належним чином.

Вивчивши матеріали клопотання, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК України, сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ.

Право на ознайомлення з усіма матеріалами досудового розслідування гарантує реалізацію конституційного права підозрюваного на отримання інформації, зокрема, щодо суті пред`явленого обвинувачення та стану розгляду справи, а також забезпечує підозрюваному чи його захиснику можливість підготувати захист від пред`явленого обвинувачення.

Отже, право на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування та право на отримання інформації про закінчення розслідування у кримінальному провадженні є складовими конституційного права на захист.

Водночас, ознайомлення підозрюваного чи його захисника з матеріалами досудового розслідування є елементом кримінального судочинства і його порядок відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 92 Конституції України визначається законами України.

Відтак, право на таке ознайомлення не є абсолютним, про що також зазначив Конституційний Суд України у рішенні по справі №1-4/2012 про ознайомлення обвинуваченого і захисника з матеріалами кримінальної справи. Ознайомлення обвинуваченого чи його захисника з матеріалами справи в межах розумних строків відповідає завданням кримінального судочинства, визначеним у ст. 2 КПК України, що з одного боку забезпечує реалізацію прав і свобод людини і громадянина, а з іншого - вимагає від особи відповідальної поведінки, зумовленої законними потребами, інтересами інших осіб (зокрема, потерпілого) та суспільства в цілому.

Конституційний Суд України вважав, що положення КПК України щодо визначення сторонам строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження узгоджуються з практикою Європейського Суду з прав людини та з підпунктом «b» пункту 3 статті 6 Конвенції, відповідно до якого кожен обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право мати час і можливості для підготовки свого захисту.

Так, Європейський Суд неодноразово зазначав, що право на захист не є абсолютним, а за змістом статті 6 Конвенції прийнятними є лише вкрай необхідні заходи, які обмежують право на захист (рішення від 23 квітня 1997 року у справі «Ван Мехелен та інші проти Нідерландів», від 25 вересня 2008 року у справі «Полуфакін і Чернишов проти Росії»). Як зауважив Європейський Суд, підпункт «b» пункту 3 статті 6 Конвенції гарантує обвинуваченому мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту», а це означає, що така підготовка охоплює все, що є «необхідним» для підготовки розгляду справи судом. Крім того, можливості, доступні кожному, хто обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, мають включати ознайомлення для цілей підготовки свого захисту з результатами розслідувань, які проводилися протягом усього провадження у справі. Однак, питання адекватності часу і можливостей, наданих обвинуваченому, слід вирішувати в контексті обставин кожної конкретної справи (рішення від 21 жовтня 2010 року у справі «Корнєв і Карпенко проти України»).

Кримінальний процесуальний кодекс України не містить поняття «затягування процесу ознайомлення з матеріалами кримінального провадження», зазначений інститут кримінального судочинства є оціночною категорією і в кожному разі, з огляду на вищезазначену практику Європейського Суду з прав людини, вирішується судом в залежності від конкретних обставин справи.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки.

Критерієм для визначення розумності строків кримінального провадження є: складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; поведінка учасників кримінального провадження; спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Частиною 5 ст. 28 КПК України визначено, що кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.

Поряд з цим, відповідно до ч. 1 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

За п. 4 ч. 1 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є: змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Таким чином, у відповідності до загальних засад кримінального провадження та основних засад судочинства, закріплених у законі, прокурор/слідчий повинен самостійно обґрунтувати у судовому засіданні правову позицію, що викладена у клопотанні. Крім того, до суду має бути подано докази на підтвердження обставин, викладених у клопотанні, та доведено їх переконливість перед судом.

Згідно ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно.

На підставі вимоги безпосередності судового розгляду, всі належні і допустимі згідно із законом докази підлягають установленню й дослідженню під час судового засідання.

Суд зобов`язаний обґрунтовувати своє рішення на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, підтверджених доказами, дослідженими у процесі судового розгляду й оціненими судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом і оцінюючи кожен доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, і сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності і взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 18.01.2012 №1-рп/2012, рішення Європейського суду з прав людини у справі «Корнєв і Карпенко проти України», при визначенні адекватності часу та можливостей, які необхідні обвинуваченому для підготовки захисту, суд враховує конкретні обставини справи, її складність, обсяг матеріалів справи, який було пред`явлено для ознайомлення, обсяг матеріалів, з якими необхідно ознайомитись, тощо.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК України, сторони кримінального провадження - з боку обвинувачення: слідчий, дізнавач, керівник органу досудового розслідування, керівник органу дізнання, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, особа, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.

Відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК України, сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ. У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.

Враховуючи вище викладене та беручи до уваги, що 25 жовтня 2021 року слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_11 винесено ухвалу про встановлення строків для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0012836 від 29.12.2019 захиснику підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 10 днів з моменту постановлення ухвали, у суда відсутні підстави для повторного встановлення стороні захисту строків ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 234-235, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання слідчого СВ ВП №1 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , внесеного у кримінальному провадженні №0012836 від 29.12.2019, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя