Красноокнянський районний суд Одеської області
Справа № 505/3227/22
Провадження № 1-кп/506/31/23
У Х В А Л А

підготовчого судового засідання

22.03.2023смт. Окни

Красноокнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

розглянувши в залі судового засідання у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження внесене до ЄРДР 03.08.2022 року за №0000530 про обвинувачення

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, перебуває фактичних шлюбних відносинах, інваліда 3-ї групи, учасника бойових дій, раніше не судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286-1 КК України,

за участю сторони обвинувачення

прокурора ОСОБА_4

потерпілої ОСОБА_5

сторони захисту

обвинуваченого ОСОБА_3

захисника ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В :

05 січня 2023 року до Красноокнянського районного суду Одеської області з Одеського апеляційного суду надійшов після визначення підсудності обвинувальний акт та додані до нього документи по кримінальному провадженню за №0000530 про обвинувачення ОСОБА_3 за ч.3 ст.286-1 КК України.

09 січня 2023 року зазначене кримінальне провадження призначено до підготовчого судового засідання.

Вирішуючи питання про призначення судового розгляду, вислухавши учасників судового провадження, які не заперечували проти призначення справи до судового розгляду, суд приходить до наступного висновку.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст.291 КПК України, підстав для його повернення прокурору немає.

Підстави для зупинення або закриття кримінального провадження відсутні.

Кримінальне провадження підсудне Красноокнянському районному суду Одеської області.

На час проведення підготовчого судового засідання порушень вимог процесуального закону, що перешкоджають призначенню кримінального провадження до судового розгляду, не встановлено.

Таким чином, в наявності достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Розгляд кримінального провадження, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч.2 ст.27 КПК України, - відсутні.

Потерпілій ОСОБА_5 роз`яснено про право на звернення з цивільним позовом до обвинуваченого ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, однак потерпіла таким правом не скористалася.

Прокурором заявлено клопотання про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці, посилаючись на необхідність забезпечення його належної процесуальної поведінки та на існування ризику ухилення обвинуваченого від суду з огляду на тяжкість обвинувачення і покарання у разі доведення його вини, незаконного впливу на свідків, експертів та інших причетних до кримінального провадження осіб, ризику знищення, спотворення обвинуваченим речових доказів, або перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Потерпіла ОСОБА_7 вважала, що немає необхідності в обранні запобіжного заходу.

Обвинувачений ОСОБА_3 заперечував проти обрання саме такого запобіжного заходу, так як вважав, що вказані прокурором ризики відсутні.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_6 підтримав позицію підзахисного, додавши, що після припинення дії раніше обраного запобіжного заходу, дія якого сплинула 30.11.2022 року, при цьому з вказаної дати, за відсутності будь-якого запобіжного заходу, він не вчиняв жодних дій , які б могли бути розцінені як ризики, на які посилався прокурор. До того ж , і під час раніше обраного запобіжного заходу жодних порушень він не допускав, а крім того, останній є інвалідом третьої групи по загальному захворюванню, має травму після ДТП та продовжує лікуватися, а тому він вважає, що можливо обрати більш м`який запобіжний захід.

Вислухавши думку учасників судового процесу, суд прийшов до такого.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

На думку суду, ризик переховування через тяжкість інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яка загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним, ризик можливого незаконного впливу на як потерпілих, так і на свідків, є обґрунтованими ризиками .

Однак прокурором не надано достатніх доказів того, що обрання більш м`якого запобіжного заходу може перешкоджати охороні прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпеченню швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений.

Так, суду не надано інформації про те, що протягом строку дії обраного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 30 вересня 2022 року запобіжного заходу обвинувачений порушував умови запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, як і не надано інформації про те, що після припинення дії запобіжного заходу він вчиняв будь-які дії, які б могли свідчити про його неправомірну процесуальну поведінку. Крім того, прокурором не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні.

Відповідно до ч.4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

На переконання суду, як зазначено вище, у даному кримінальному провадженні з урахуванням вищезазначеного існують вказані ризики, однак цим ризикам може дієво запобігти інший запобіжний захід, який не є таким суворим - особисте зобов`язання.

Згідно з ч. 1 ст. 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язків, передбачених статтею 194 цього Кодексу.

Тому суд вважає, що адекватним та ефективним механізмом з огляду на положення ст. ст. 177, 178, 179, 194 КПК України у цій справі, буде запобіжний захід саме у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на обвинуваченого обов`язків, передбачених ч. 5 ст.194 цього Кодексу, на строк, який не перевищує 60 днів, поклавши відповідно до ст. 194 КПК України на обвинуваченого ОСОБА_3 такі обов`язки :

-прибувати за кожною вимогою до суду;

-не відлучатися з населеного пункту (с.Дігори Окнянської ОТГ Подільського району Одеської області), в якому він проживає, без дозволу прокурора або суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утриматись від спілкування з особами, які мають відношення до вказаного кримінального провадження ( свідками, потерпілим, тощо);

-здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

На думку суду, обрання такого запобіжного заходу як особисте зобов`язання відповідає як положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, так і практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, так і високим стандартам забезпечення прав обвинувачених.

Керуючись ст. ст. 314, 314-1, 315, 316 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, строком на 60 днів, по 21 травня 2023 року .

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 Кримінального процесуального кодексу України, а саме:

-прибувати за кожною вимогою до суду;

-не відлучатися з населеного пункту (с.Дігори Окнянської ОТГ Подільського району Одеської області), в якому він проживає, без дозволу прокурора або суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утриматись від спілкування з особами, які мають відношення до вказаного кримінального провадження (свідками, потерпілим, тощо);

-здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Попередити обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора ОСОБА_4 .

Призначити кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_3 за ч.3 ст. 286-1 КК України до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду в с.м.т. Окни на 31 березня 2023 року на 11.00 год.

В судове засідання викликати прокурора, потерпілу, обвинуваченого, захисника.

Доручити представнику уповноваженого органу з питань пробації у строк до 05 квітня 2023 року скласти та надати суду досудову доповідь відносно ОСОБА_3 .

Забезпечення виконання ухвали у частині складання досудової доповіді доручити начальнику Подільського районного сектору №3 філії Державної установи «Центр пробації» в Одеській області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошений 24 березня 2023 року о 15:45 год.

Суддя ОСОБА_1