Справа № 369/5083/23
Провадження №1-кс/369/1138/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.04.2023 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000181 від 27.03.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Києво-Святошинського районного суду надійшло клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000181 від 27.03.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Свої вимоги прокурор мотивує тим, що сектором дізнання відділення поліції № 5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000181 від 27.03.2023 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.03.2023 до ЧЧ ВП №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області надійшла письмова заява гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 26.03.2023 року близько 23.00 години за адресою: АДРЕСА_1 , знайомий на ім`я ОСОБА_5 наніс заявниці та її чоловіку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тілесні ушкодження.

06.04.2023 в якості свідка було допитано гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який показав, що 26.03.2023 року приблизно о 22.00 - 23:00 до нього до дому прийшов малознайомий чоловік на ім?я ОСОБА_5 , який час від часу приходив до свідка додому переночувати. Цього разу ОСОБА_5 був в стані алкогольного сп?яніння та неадекватно себе поводив і хотів в черговий раз переночувати, але йому в цьому було відмовлено через його поведінку, на що ОСОБА_5 відмовився покидати будинок свідка, та залишився на дворі. Через деякий час свідок з свого подвір?я почув гасас, а саме жіночі крики, зі словами «Вбивають, вбивають». На ці крики свідок вийшов на вулицю та у себе в дворі побачив ОСОБА_5 який лежав на землі а ОСОБА_8 стояв над ним тримав його за одяг та намагався підняти з землі ОСОБА_5 . В цей час ОСОБА_5 раптово піднявся і викруткою жовтого-синього кольору, яку він тримав в правій руці боковим ударом вдарив ОСОБА_9 один раз в область лівого ока, після чого ОСОБА_10 впав на спину на землю, а ОСОБА_5 сів на нього зверху і почав наносити йому множинні удари кулаками по обличчю та іншим частинам тіла. В цей час він пішов до будинку для того, щоб викликати поліцію зі свого мобільного телефону з метою припинення правопорушення. Коли він дзвонив в поліцію в будинок зайшла ОСОБА_11 дружина ОСОБА_9 , яка сказала, що її теж вдарив ОСОБА_5 в ногу і в шию кулаком. Після дзвінку в поліцію свідок залишився в будинку і більше на вулицю не виходив і чим закінчилась бійка йому не відомо, проте через деякий час ОСОБА_10 зайшов до будинку, у нього в руках була викрутка з руків?ям синьо-жовтого кольору, та зазначив, що цією викруткою ОСОБА_5 наносив йому удари, а саме око, та свідок побачив в нього гематому лівого ока і на правому оку в після чого, ОСОБА_10 повернувся спиною, задер футболку та свідок побачив у нього на спині в області попереку поріз через всю спину, з якого йшла кров.

06.04.2023 в період часу з 17 години 20 хвилин по 17 годину 40 хвилин було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 , а саме у службовому кабінеті №19 ВП №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області вхід до якого здійснюється через металопластикові двері білого кольору, праворуч від входу в даний кабінет розташовано дерев`яний стіл білого кольору на якому знаходиться викрутка з руків`ям жовто-синього кольору з металевим наконечником, яку добровільно видав для огляду гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , після чого вказану викрутку було поміщено до спец пакету НПУ № WAR0056962 та вилучено до ВП №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області.

Вказаний предмет у відповідності до ст. 98 КПК України визнаний речовим доказом у даному кримінальному провадженні та відповідає критеріям, зазначеним у вказаній статті та необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже у органу досудового розслідування є достатньо підстав вважати, що вказана викрутка є знаряддям вчинення злочину та за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаного речового доказу.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

На підставі вищевикладеного, прокурор просив накласти арешт на викрутку з руків`ям жовто-синього кольору з металевим наконечником, яку було поміщено до спец пакету НПУ № WAR0056962 на якому розміщенні друковані та рукописні пояснювальні написи та підписи учасників огляду, після чого вилучено до ВП №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області.

В судове засідання прокурор не з`явився.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000181 від 27.03.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України задовольнити.

Накласти арешт на викрутку з руків`ям жовто-синього кольору з металевим наконечником, яку було поміщено до спец пакету НПУ № WAR0056962 на якому розміщенні друковані та рукописні пояснювальні написи та підписи учасників огляду, яку передано до ВП №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Наталія ПІНКЕВИЧ