Справа № 333/2875/23
Провадження № 1-кс/333/1165/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2023 року м. Запоріжжя

Слідча суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого: ОСОБА_3 , прокурора: ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного: ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, у залі Комунарського районного суду м. Запоріжжя, клопотання слідчого Відділу поліції № 4 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000581 від 14.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, та додані до нього матеріали відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новоолександрівки Запорізького району Запорізької області, громадянина України, не одруженого, маючого середню освіту, не є інвалідом, не є адвокатом або депутатом, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: вироком Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 07 травня 2015 р. за ст. 289 ч.3 КК України до 7 років позбавлення волі, з конфіскацією майна. Відбув покарання 31.08.2021 р.

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

14.04.2023 року слідчий Відділу поліції № 4 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області звернувся до суду із даним клопотанням.

Вимоги клопотання обґрунтовані наступним.

У ході досудового розслідування встановлено, що 14.04.2023 приблизно о 06 годині 00 хвилини, ОСОБА_5 , маючи прямий умисел на відкрите викрадення чужого майна, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я, в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указами від 14 березня 2022 року №133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року №2119-ІХ та від 18 квітня 2022 року №259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року №2212-ІХ), усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи настання суспільно- небезпечних наслідків, знаходячись в якості гостя у приміщенні квартири АДРЕСА_2 , з метою наживи та незаконного збагачення, зайшов на кухню, де за допомогою фізичною сили рук схопив за шию потерпілу ОСОБА_8 , відштовхнув від себе та відкрито викрав зі столу жіночу сумку світло-коричневого кольору, вартістю 800 гривень 00 копійок, в якій знаходилось майно, що належить потерпілій ОСОБА_8 , а саме:

-косметика (маленька сумочка, в якій знаходилась помада, туш для вій), яка матеріальної цінності не представляє;

-паспорт громадянки України на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який матеріальної цінності не представляє;

-банківська картки AT КБ «Приватбанк», яка матеріальної цінності не представляє;

-мобільний телефон марки «ZTE», моделі «А7», у корпусі чорного кольору, вартістю 6 000 гривень 00 копійок;

-гаманець бордового кольору, вартістю 300 гривень 00 копійок, в якому знаходились грошові кошти у сумі 1 100 гривень 00 копійок, купюрою номіналом 500 гривень, 3 купюрами номіналом по 200 гривень та купюрою номіналом 100 гривень, а всього майна на загальну суму 8 200 гривень 00 копійок.

Після чого, ОСОБА_5 , разом з викраденим майном зник з місця скоєння злочину, тим самим розпорядився ним на власний розсуд, спричинивши потерпілій ОСОБА_8 майнову шкоду на зазначену суму.

Дії ОСОБА_5 органом досудового розслідування кваліфіковані за ч. 4 ст. 186 КК України, як відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднане із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я, вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість підозри у кримінальному провадженні підтверджуються встановленими органом досудового розслідування доказами.

Слідство приходить до висновку, що для забезпечення належної явки підозрюваного ОСОБА_5 в слідчі органи і суд, можливості виконання у відношенні нього процесуальних рішень, необхідно обрати йому як запобіжний захід - тримання під вартою, оскільки під час проведення досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний, усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого ним кримінального правопорушення та невідворотності покарання за його вчинення, відсутність у останнього стійких соціальних зв`язків, може переховуватись від органів досудового розслідування. Також підозрюваний може: незаконно впливати на потерпілу у цьому кримінальному провадженні, оскільки йому відомі анкетні данні та адреса проживання потерпілої, тому підозрюваному ніщо не заважає шляхом погроз або іншими засобами здійснювати вплив та залякування останньої з метою зміни показів; вчинити інше кримінальне правопорушення (злочин) або продовжити кримінальне правопорушення (злочин), у якому підозрюється. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

На підставі вищевикладеного, слідчий просить обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні слідчий підтримав клопотання у повному обсязі та послався на обставини, які були викладені в клопотанні, вважає, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити з підстав, зазначених слідчим у клопотанні.

Підозрюваний в судовому засіданні просив розглянути клопотання дане на розсуд суду.

Захисник підозрюваного також просив розглянути на розсуд суду, але вважає заявлений слідчим ризик впливу на потерпілу необґрунтованим.

Вислухавши пояснення слідчого, думку прокурора, підозрюваного, його захисника, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задовольнити клопотання та обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 по цьому кримінальному провадженню запобіжний захід у виді тримання під вартою з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Відділу поліції № 4 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області перебуває кримінальне провадження №0000581 від 14.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, скоєного при вищезазначених обставин.

14.04.2023 р. 07-42 год. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

14.04.2022 року ОСОБА_5 було вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Клопотання слідчого оформлене відповідно до вимог ст. 184 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяги з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінальних проваджень.

Підозрюваному ОСОБА_5 14.04.2023 р. о 11-42 год. вручені під розпис, клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 178 КПК України слідчий суддя при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу зобов`язаний оцінити вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Відповідно до пункту 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, № 182).

Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

На підтвердження обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчим надано копії: протоколу прийняття заяви потерпілої про кримінальне правопорушення, протоколу огляду місця події; протоколів допиту потерпілої, свідків; витягу з ЄРДР; повідомлення про підозру, інші матеріли кримінального провадження.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового слідства відносно ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. На думку слідчого судді, слідчим надані вагомі докази на підтвердження наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, раніше судимий за тяжкий злочин, судимість за який не знята та не погашена. З 12.04.2023 р. перебуває під дією запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту по іншому кримінальному провадженню, що вказує на схильність обвинуваченого до скоєння злочинів та невиконання ним обов`язків покладених судом, в межах дії запобіжного заходу. ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, на утриманні не має малолітніх чи неповнолітніх дітей, що вказує на відсутність стійких соціальних зв`язків.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У рішенні по справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року, на яке послався слідчий суддя, Європейський суд з прав людини зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

З огляду на встановлені обставини про особу підозрюваного, конкретні обставини інкримінованого кримінального правопорушення, тяжкості можливого покарання, передбачене законодавством за інкримінований йому злочин, обізнаність підозрюваного про місце проживання потерпілої у цьому кримінальному провадженні та характер інкримінованого злочину, , схильність підозрюваного до вчинення злочинів, слідча суддя погоджується, що існують заявлені слідчим ризики, що підозрюваний може переховуватись від слідства чи суду, незаконно впливати на потерпілу, вчинити нове кримінальне правопорушення. Дані ризики в умовах воєнного стану в Україні є досить вагомими.

Вищевказані характеризуючи особу обставини, свідчать про неможливість більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України, запобігти встановленим слідчим суддею ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідча суддя, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, особу підозрюваного, конкретні обставини кримінального правопорушення, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти встановленим слідчим суддею ризикам, приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити.

Необхідність арешту підозрюваного ОСОБА_5 , що обмежує його особисту недоторканість, не буде суперечити нормі ст. 5 ч.1 п. «b» Європейської конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», за якою особи можуть бути арештовані для виконання будь-якого обов`язку, встановленого законом. Такі обов`язки передбачено в чинному кримінально-процесуальному законодавстві України, зокрема, вст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи особу підозрюваного та конкретні обставини інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає можливим визначити розмір застави - 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з урахуванням вимог ст. 182 КПК України та ЗУ «Про державний бюджет на 2022 рік». складає 107 362,00 грн.

У разі внесення вказаної застави на підозрюваного ОСОБА_9 покладаються наступні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, суду, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, у час та день, визначений слідчим, судом, уповноваженим здійснювати досудове розслідування або судове провадження у цьому кримінальному провадженні;

- не відлучатися з населеного пункту, де мешкає підозрюваний, без дозволу слідчого, який проводе досудове розслідування, або суду, у провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження;

- повідомляти слідчого, який проводить досудове розслідування, або суду, у провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання;

- утриматися від спілкування зі свідками, потерпілою у даному кримінальному провадженні.

Згідно ч. 8 ст. 182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст. ст. 3, 176, 177, 178, 182, 183, 184, 194, 196 КПК України слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчого Відділу поліції № 4Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_7 , погоджене процесуальним прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000581 від 14.04.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, відносно підозрюваного ОСОБА_5 , - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обчислювати з 14.04.2023 р. з 07-42 год.

ОСОБА_5 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі 40-ка прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 107 362 грн.

У разі внесення вказаної застави на ОСОБА_5 покладаються наступні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, суду, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, у час та день, визначений слідчим, судом, уповноваженим здійснювати досудове розслідування або судове провадження у цьому кримінальному провадженні;

- не відлучатися з населеного пункту, де мешкає підозрюваний, без дозволу слідчого, який проводе досудове розслідування, або суду, у провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження;

- повідомляти слідчого, який проводить досудове розслідування, або суду, у провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання;

- утриматися від спілкування зі свідками, потерпілою у даному кримінальному провадженні.

Виконання ухвали доручити працівникам Відділу поліції № 4 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області та ДУ «Запорізький слідчий ізолятор».

Ухвала діє до 07-42 год. 12.06.2023 р.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Запорізького апеляційного суду. Для особи яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1