Справа № 355/732/22
Провадження № 1-кп/355/98/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2022 року головуючий колегії суддів суддя Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7

провівши в залі суду у с. Баришівка судове засідання кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000539 від 21.06.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Березань Київської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України,

встановив:

До Баришівського районного суду Київської області 04.08.2022р. надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000539 від 21.06.2022р. за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.348 КК України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.08.2022 року, головуючим суддею у справі визначено ОСОБА_1 , склад колегії суддів: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Проведення судового засідання призначено на 13.12.2022р. на 09:00 год.

12.12.2022р. на адресу суду надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_6 .

Прокурор та потерпілі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в судовому засідання вважали за необхідне продовжити тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою

Захисник ОСОБА_7 заперечив проти продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , оскільки прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що є підставою для зміни запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт. У зв`язку з вищевикладеним, захисник просив витребувати докази перелічених ризиків, та надати їм належну правову оцінку.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав позицію захисника.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів вважає, що обраний щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою, підлягає продовженню з наступних підстав.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази, обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення.

Відповідно до ст.331 КПК України, за наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, продовжений ухвалою колегії суддів Баришівського районного суду Київської області від 19.08.2022 року та 18.10.2022р. обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою спливає 17.12.2022 року, тому суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою до спливу двомісячного строку.

Законом України від 13 квітня 2020 року № 558-ІХ «Про внесення зміни до п. 20-5 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID?19)» який набрав чинності 23 квітня 2020 року, крім положення щодо терміну подання клопотання про продовження строку тримання під вартою. Ця норма набула чинності 03 травня 2020 року встановлено, що у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту. Постановою КМУ від 19.08.2022р. № 928 було продовжено на всій території України до 31 грудня 2022р. карантин через COVID?19 та режим надзвичайної ситуації .

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого, колегія суддів враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_6 обвинувачуються у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення проти життя працівника правоохоронного органу, він може переховуватись від суду, та продовжувати займатись злочинною діяльністю, враховуючи його вік, стан здоров`я, репутацію, соціальні зв`язки, майновий стан та інші обставини, суд вважає, що обраний щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою, слід продовжити строком на 60 днів.

Суд не приймає до уваги твердження захисника ОСОБА_7 про необхідність зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, оскільки будь-яких належних та допустимих доказів задля обґрунтування вказаного клопотання ними не додано.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 314-316, 331 КПК України суд. -

ухвалив:

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» обвинуваченому ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0000539 від 21.06.2022 року, на строк 60 (шістдесят) днів, а саме до 11.02.2023р. до 14.00 год.

Ухвала про продовження строку запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Вручити копію цієї ухвали прокурору, потерпілим, обвинуваченому та його захиснику негайно після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом семи днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали виготовлено 20.12.2022р.

Головуючий суддя Баришівського районного суду ОСОБА_1