Справа № 286/552/23
У Х В А Л А

14 лютого 2023 року м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції № 1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Овруцького відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні №0000060 від 11.02.2023 , -

ВСТАНОВИВ :

Слідчий СВ ВП № 1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна та просить накласти арешт на належну ОСОБА_5 грошову купюру номіналом 500 грн., серія та номер АМ8002186, вилучену 11.02.2023 під час проведення огляду місця події в АДРЕСА_1 , шляхом тимчасового позбавлення права на відчуження, розпорядження і користування майном, при цьому залишити на зберігання при матеріалах вказаного кримінального провадження № 0000060 від 11.02.2023, мотивуючи тим, що у провадженні слідчого відділення ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000060 від 11.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України. Так, 11.02.2023 о 10 год. 25 хв. в АДРЕСА_1 ОСОБА_5 надав неправомірну вигоду працівникам поліції у сумі 500 грн..

11.02.2023 відомості по даному факту слідчим відділенням відділу поліції № 1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області внесено до ЄРДР за № 0000060 за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України.

11.02.2023 під час проведення огляду місця події в АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено грошову купюру номіналом 500 грн., серія та номер АМ8002186, яка була надана ОСОБА_5 у якості неправомірної вигоди працівникам поліції.

11.02.2023 вилучену в ході проведення огляду місця події грошову купюру номіналом 500 грн., серія та номер АМ8002186, в рамках вказаного кримінального провадження №0000060 від 11.02.2023 було визнано речовим доказом.

З метою належного збереження речового доказу та можливої спеціальної конфіскації майна, яке використовувалося під час злочинної діяльності, а також з врахування того, що грошова купюра номіналом 500 гривень зберегла на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, є предметом вчинення кримінального правопорушення та відповідає критеріям, зазначеним в ст. 170 КПК України, виникає необхідність у її арешті.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, але надали заяви про розгляд справи у їх відсутність. Клопотання просять задовольнити в повному обсязі.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засіданні не з`явився, не повідомивши про причини неявки, хоча належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи, що відповідно до положень ч.1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Врахувавши позиції учасників, дослідивши матеріали, долучені до клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

11.02.2023 відомості про те, що 11.02.2023 о 10 год. 25 хв. в АДРЕСА_1 ОСОБА_5 надав неправомірну вигоду працівникам поліції у сумі 500 грн. було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000060 від 11.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, про що свідчить витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

11.02.2023 під час проведення огляду місця події в АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено грошову купюру номіналом 500 грн., серія та номер АМ8002186, яка була надана ОСОБА_5 у якості неправомірної вигоди працівникам поліції, що підтверджується протоколом огляду місця події від 11.02.2023.

Постановою слідчого від 11.02.2023 вилучену під час огляду місця події грошову купюру номіналом 500 гривень визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження №0000060 від 11.02.2023.

При накладенні арешту повинні враховуватись одночасно його мета і підстави (ст.170 КПК України) та інші передбачені законом обставини (ст.173 КПК України).

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є, зокрема, тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В ст. 173 КПК України законодавець закріпив, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 4) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Крім того, слідчий суддя враховує, що згідно практики ЄСПЛ втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого Суд надає державам право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес.

Правомірним є арешт за умови одночасного існування критеріїв правомірності цього втручання (зокрема, законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).

Оцінюючи наявність підстав для накладення арешту, слідчий суддя з врахуванням досліджених матеріалів, долучених до клопотання, приходить до висновку, що слідчим доведено, що грошові кошти у сумі 500 гривень, вилучені 11 лютого 2023 року під огляду місця події в АДРЕСА_1 , є предметом скоєння злочину, відповідно зберігають на собі сліди кримінального правопорушення; вказані речі відповідають критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на них, це може призвести до подальшого знищення або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Керуючись ст.ст.170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти в сумі 500 гривень однією купюрою серія та номер АМ8002186, які були вилучені 11.02.2023 під час проведення огляду місця події в АДРЕСА_1 , належні ОСОБА_5 , шляхом тимчасового позбавлення права на відчуження, розпорядження і користування майном, залишивши на відповідальне зберігання в матеріалах кримінального провадження №0000060 від 11.02.2023.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирської апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Ухвала слідчого судді набирає законної сили після строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявляти клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1