Cправа №505/473/23
Провадження №1-кс/505/276/2023
УХВАЛА

Іменем України

09.02.2023 м. Подільськ

Слідчий суддя Котовського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Подільського РУП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури ОСОБА_3 застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному проваджені, внесене до ЄРДР за №-0000134 від 08.02.2023, відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Нестоїта, Котовського району, Одеської області, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий 26.10.2022 Котовським міськрайсудом Одеської області за ч.1 ст.125 КК України до покарання у вигляді штрафу 510 гривень,

-підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СВ Подільського РУП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_6 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Як вбачається з клопотання слідчого, та наданих матеріалів, досудовим розслідуванням встановлено, що 07.02.2023, близько 21 години, точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_6 , перебуваючи у власному будинку за місцем свого мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, в результаті розпивання спиртних напоїв, в ході конфлікту з ОСОБА_7 вирішив позбавити останнього життя.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , у той же день та час, перебуваючи в житловій кімнаті вищевказаного будинку, розташованого за вищевказаною адресою, ОСОБА_6 з помсти та на ґрунті раптово виниклих особистих стосунків, діючи з прямим умислом та усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння у вигляді спричинення смерті іншій людині, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тримаючи кухонний ніж в правій руці, наніс ним два удари ОСОБА_7 в область спини, завдавши йому тілесні ушкодження у вигляді колотої рани в області попереку зліва та колотої рани на відстані 20 см від першої, а саме в області грудної клітини зліва, внаслідок чого ОСОБА_7 від отриманих травм помер на місці події.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, а саме у вбивстві, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

08.02.2023 о 14 годині 05 хвилин ОСОБА_6 затримано в порядке ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Наступного дня, 09.02.2023, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, а саме у вбивстві, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності, а саме:

1) оглядом місця події від 08.02.2023, а саме території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , де виявлено труп ОСОБА_7 , з тілесними ушкодженнями у вигляді двох колотих поранень в області спини. Також, вилучено одяг потерпілого, кухонний ніж яким могли бути заподіяні тілесні ушкодження потерпілому, а також інші сліди та речові докази;

2) допитом свідка ОСОБА_8 , яка дала покази з приводу того, 08.02.2023 близько 8 години, до неї прийшов сусід ОСОБА_6 , який попросив викликати швидку для його знайомого ОСОБА_7 . Зайшовши до будинку ОСОБА_6 , в одній з кімнат ОСОБА_8 побачила ОСОБА_7 , який лежав на підлозі на спині, без ознак життя. На запитання що сталось, ОСОБА_6 пояснив, що ввечері 07.02.2023 вони випили горілки, після чого ОСОБА_7 стало погано;

3) допитом свідка ОСОБА_9 , який дав покази аналогічні показам ОСОБА_8 ;

4) допитом підозрюваного ОСОБА_6 , який дав покази з приводу того, що 07.02.2023 близько 21 години, у нього в гостях був знайомий ОСОБА_7 та в результаті раптово виниклого конфлікту, він взяв вправу руку кухонний ніж та завдав ним 2 удари ОСОБА_7 в область спини;

5) оглядом трупа ОСОБА_6 від 09.02.2023;

6) іншими доказами зібраними в ході досудового розслідування.

Згідно ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Вирішуючи питання доцільності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно враховувати вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

На підставі викладеного, при вирішенні питання про наявність підстав для обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно враховувати у своїй сукупності доведеність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість та підвищену суспільну небезпеку інкримінованого злочину, тяжкість можливого покарання, яке загрожує підозрюваній за інкримінований злочин, а також наявність ризиків передбачених:

-п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України ризик можливого переховування від органу досудового розслідування та суду. Ризик можливого переховування від органу досудового розслідування та суду, є те, що ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України, який згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжкого та тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання його винною (позбавлення волі від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі), дає підстави вважати, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім цього, підозрюваний ОСОБА_6 неодружений, на утриманні немає малолітніх дітей, тобто, фактично не має сталих соціальних зв`язків, що також дає підстави вважати, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

- п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України - знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Вказаний ризик підтверджується тим, що на даному етапі досудового розслідування не встановлено місце знаходження та не вилучено деякі речі і предмети, які мають важливе значення для досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, а в разі обрання підозрюваному ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, у підозрюваного ОСОБА_6 , з`являється можливість сховати, знищити, спотворити речові докази, які ще не вилучені в ході досудового розслідування або зміни обстановку злочину на свою користь. Більш того, підозрюваний ОСОБА_6 08.02.2023 до прибуття на місце пригоди працівників поліції, вже намагався змінити обстановку вчиненого кримінального правопорушення на свою користь та знищити сліди кримінального правопорушення;

- п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні. ОСОБА_6 , будучи повідомленим про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, під загрозою можливого покарання, беручи до уваги характер та обставини, суспільну небезпеку злочину, може незаконно впливати на потерпілого та свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , які являються сусідами підозрюваного, а також інших осіб які встановлюються, шляхом залякування, підкупу, шантажу, погроз, а також примусити вже допитаних свідків змінити покази на свою користь до дачі неправдивих показів та викривлення обставин, які підлягають доказуванню;

-п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України ризик можливого перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. Обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_6 веде посередній спосіб життя, ніде не працює, має не погашену судимість та раніше притягувався до кримінальної відповідальності, що вказує на можливість ОСОБА_6 перешкоджати кримінальному провадженню шляхом невиконання або неналежного виконання обов`язків покладених на нього, як на підозрюваного, в разі обрання йому більш м`якого виду запобіжного заходу;

-п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 веде посередній спосіб життя, зловживає спиртними напоями, ніде не працює, має сумнівні дружні зв`язки, має не погашену судимість та раніше притягувався до кримінальної відповідальності, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та знову підозрюється у вчиненні нового умисного кримінального правопорушення. Вказані обставини вказують на ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

У зв`язку з вищенаведеними обставинами, враховуючи всі ризики в їх сукупності та взаємозв`язку, запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі у подальшому може вплинути на проведення повного та неупередженого розслідування кримінального провадження та не забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.

Враховуючи всі ризики в їх сукупності та взаємозв`язку, запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі у подальшому може вплинути на проведення повного та неупередженого розслідування кримінального провадження та не забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Прокурор ОСОБА_3 та старший слідчий ОСОБА_4 у судовому засіданні клопотання підтримали посилаючись на наявність передбачених ст.177 КПК України ризиків та неможливості застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, тому просили дане клопотання задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_6 незаперечував щодо задоволення заявленого слідчим клопотання про застосування йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_5 незаперечував проти задоволення заявленого слідчим клопотання про застосування його підзахисному запобіжний заходу у виді тримання під вартою.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, прийшов до наступного висновку.

Встановлено, що в провадженні слідчого СВ Подільського ВП ГУ НП в Одеській області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №-0000134 від 12.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

08.02.2022 о 14 годині 05 хвилин ОСОБА_6 було затримано в порядку ст.208 КПК України.

09.02.2023, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, а саме у вбивстві, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_6 та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частиною 1 статті 194 КПК України на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:

-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;

-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК України, та на які вказує слідчий;

-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК України приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Вирішуючи питання доцільності обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно враховувати вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до статті 29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Встановлюючи обґрунтованість підозри слід виходити з того, що «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин (справа «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що суворість передбаченого покарання «є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

У справі «Летелье проти Франції» вказано, особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, що має місце у даному випадку, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ознак інкримінованих злочинів.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором та слідчим доведено наявність обставин, передбачених ст. 194 КПК України.

Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 враховую: вагомість наданих доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється.

З доданих до клопотання документів вбачається обґрунтована підозра щодо вчинення підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Відповідно до положень ч.4 ст.183 КПК України, враховуючи, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, слідчий суддя не вбачає підстав для визначення йому розміру застави.

Враховуючи викладене, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються вищевикладені обставини, беручи до уваги, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, повноту та достатність зібраних доказів, слідчий суддя вважає доцільним застосувати підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 197, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Подільського РУП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , огоджене прокурором Подільської окружної прокуратури ОСОБА_3 застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному проваджені, внесене до ЄРДР за №-0000134 від 08.02.2023 відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України - терміном на 60 (шістдесят) діб.

Згідно положень ч.4 ст.183 КПК України не визначати розмір застави ОСОБА_6 .

Строк тримання під вартою ОСОБА_6 , рахувати з моменту його затримання з 14 години 05 хвилин 08 лютого 2023 року.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів, і закінчується 09.04.2023 року о 14 години 05 хвилин в межах строку досудового розслідування.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити прокурору, слідчому, захиснику, підозрюваному та направити до ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1