Справа № 495/3100/23
№ провадження 1-кс/495/672/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2023 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 , підозрюваного - ОСОБА_4 , представника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження №0000343 від 28 березня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця Київської області, Бориспільський район, с. Кучаків, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , кулеметник кулеметного взводу третього механізованого батальйону військової частини НОМЕР_1 у військовому званні «солдат»

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

30.03.2023 слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням в рамках кримінального провадження №0000343 від 28 березня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 .

1. - Виклад обставин, зазначених в клопотанні.

Відповідно до книги нарядів відділення поліції №2 Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області старший слідчий відділення №2 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області капітан поліції ОСОБА_7 28.03.2023 року о 09 годині 00 хвилин, отримавши табельну вогнепальну зброю та спеціальні засоби, заступив на добове чергування у складі слідчо-оперативної групи відділення поліції №2 Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області у форменому одязі із знаками розрізнення.

Згідно інструкції з організації діяльності чергової служби в Національній поліції України затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 23 травня 2017 року № 440 (у редакції наказу Міністерства внутрішніх справ України від 08 лютого 2022 року № 103) чергова частина - підрозділ, який у цілодобовому режимі забезпечує прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, координацію та оперативне управління силами і засобами органів (підрозділів) поліції та закладів освіти, перебуває в постійній готовності до реагування на правопорушення, надзвичайні ситуації та інші події, а також здійснює інформування про оперативну обстановку на території обслуговування керівництва органу (підрозділу) поліції чи закладу освіти, чергових частин вищого рівня та інших заінтересованих органів державної влади (місцевого самоврядування); Основними завданнями чергової служби органів (підрозділів) поліції відповідно до компетенції є: 1) прийняття та реєстрація заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, організація негайного реагування на них; 2) здійснення оперативного управління силами й засобами, які залучаються до забезпечення публічної безпеки і порядку, запобігання, виявлення та припинення правопорушень та інших подій на території обслуговування, взаємодія з іншими органами (підрозділами) поліції, черговими частинами вищого рівня та черговими частинами закладів освіти, органами державної влади та місцевого самоврядування; 3) збирання, опрацювання й доповідь керівництву органу (підрозділу) поліції інформації про оперативну обстановку на території обслуговування, передача її до чергової частини вищого рівня, а також інших органів державної влади та місцевого самоврядування; 4) забезпечення введення ступенів готовності та спеціальних оперативних планів; 5) поміщення (звільнення), утримання осіб у кімнатах для затриманих територіальних (відокремлених) підрозділів поліції ГУНП; 6) дотримання прав і свобод осіб при поміщенні (звільненні), утриманні їх у КЗ; 7) організація та забезпечення обліку, зберігання, видачі й приймання вогнепальної зброї, боєприпасів та іншого озброєння, спеціальних засобів, засобів індивідуального захисту, зв`язку, службової документації та іншого майна, що перебуває на зберіганні в спеціально обладнаних приміщеннях чергової частини (підрозділів поліцейської діяльності) в установленому порядку; 8) надання довідкових послуг під час звернень громадян із питань, що належать до компетенції поліції; 9) контроль за здійсненням пропускного режиму та охорони адміністративних будинків поліції; 10) здійснення в нічний час доби контролю за дотриманням правил пожежної безпеки та санітарних норм у службових приміщеннях адміністративного будинку поліції; 11) здійснення в разі відсутності цілодобового чергування в місцевих органах виконавчої влади (органах місцевого самоврядування) запуску місцевої автоматизованої системи централізованого оповіщення та отримання сигналів й інформації з питань цивільного захисту через технічні засоби територіальної автоматизованої системи централізованого оповіщення; 12) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги; 13) здійснення моніторингу інформації, яка надходить із СВВ, використання її для запобігання вчиненню злочинів, їх своєчасного розкриття та забезпечення публічної безпеки та порядку.

Для виконання покладених на чергову службу завдань залежно від її штату призначається чергова зміна у складі чергових (оперативний черговий, старший інспектор - черговий, інспектор-черговий, помічник чергового).

Відповідно до статті 17 Закону України «Про національну поліцію» від 02.07.2015 року, поліцейський це громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджуються Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до статті 18 Закону України «Про національну поліцію» від 02.07.2015 року, основні обов`язки поліцейського. Так поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

Звертаючись до особи, або у разі звернення особи до поліцейського, поліцейський зобов`язаний назвати своє прізвище, посаду, спеціальне звання та пред`явити на її вимогу службове посвідчення, надавши можливість ознайомитися з викладеною в ньому інформацією, не випускаючи його з рук. Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.

Крім чергової зміни, добовий наряд органу (підрозділу) поліції може включати: диспетчерів; операторів підрозділів служби «102»; ситуаційних аналітиків; службових осіб підрозділу, на який покладено обов`язок здійснення електронного моніторингу; поліцейських первинної комунікації фронт-офісів - у робочі години;слідчих (дізнавачів); оперативних працівників; інспекторів-криміналістів (техніків-криміналістів); поліцейських, які здійснюють функції з охорони адмінбудинку; поліцейських-кінологів (за потреби); водіїв службового автотранспорту чергової служби; чергових працівників підрозділів інформаційно-аналітичної підтримки.

Після проведення інструктажу добового наряду та нарядів поліції, які заступають на чергування, керівником (заступником керівника, уповноваженою від керівництва особою) та/або відповідальним по органу (підрозділу) поліції чи закладу освіти надається дозвіл оперативному черговому на видачу поліцейським у встановленому порядку вогнепальної зброї і боєприпасів до неї, спецзасобів, засобів зв`язку та індивідуального захисту.

28.03.2023 року приблизно о 13 годині 20 хвилин, під час несення служби в складі слідчо-оперативної групи до старшого слідчого відділення №2 слідчого відділу Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , який в цей час перебував на території дочірнього підприємства Татарбунарського сільгоспринку Татарбунарської райспоживспілки за адресою: м. Татарбунари, вул. Василя Тура, 15 Білгород-Дністровського району Одеської області звернувся працівник ТОВ «Охорона Сарата» з інформацією про вчинення дрібного хуліганства в приміщенні магазину на території дочірнього підприємства Татарбунарського сільгоспринку Татарбунарської райспоживспілки. Поліцейський, відреагувавши, виявив ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому представився, назвавши свої прізвище ім`я по-батькові та посаду, після чого попросив ОСОБА_4 представитись, на що останній почав виражатись нецензурною лексикою на адресу старшого слідчого ОСОБА_7 .

ОСОБА_4 , почувши вимогу працівника поліції представитись умисно, з метою підриву авторитету державних органів та нанесення тілесних ушкоджень працівнику правоохоронного органу, усвідомлюючи протиправний характер свого діяння, а також те, що перед ним знаходиться працівник правоохоронного органу - органу поліції, який був одягнений у формений одяг та виконує свої службові обов`язки зірвав спеціальний жетон №0041927 з форменої куртки працівника поліції, після чого умисно наніс один удар кулаком правої руки старшому слідчому відділення №2 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області в область лівого ока в результаті чого спричинив тілесне ушкодження у вигляді синця верхньої повіки лівого ока, яке не було небезпечним для життя, має незначні скороминучі наслідки, що тривають не більше 6 днів, і за цим критерієм, згідно п.2.3.5 «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» (Наказ №6 МОЗ України від 17.01.1995 р.) відноситься до категорії легких тілесних ушкоджень.

28.03.2023 року в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця Київської області, Бориспільський район, с. Кучаків, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , з середньою освітою, кулеметник кулеметного взводу третього механізованого батальйону військової частини НОМЕР_1 у військовому званні «солдат» було затримано.

29.03.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, а саме: умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу, легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 184 КПК України, під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у ст. 177 КПК України, і в обґрунтування обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 є ризик того, що він може переховуватись від органів досудового розслідування, суду, оскільки підозрюється у скоєнні нетяжкого злочину, тому є підстави вважати, що підозрюваний, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні злочину, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на потерпілого та свідків, оскільки їх на теперішній час допитано лише на стадії досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, однак під впливом підозрюваного, внаслідок психологічного тиску шляхом погроз або вмовляння, можуть змінити показання, або ухилятись від з`явлення для давання показань; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.

На підставі вищевикладеного, та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також приймачу до уваги той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам на підставі чого слідчий просив застосувати, відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, із забороною йому залишати місце свого проживання у нічний час, за адресою: АДРЕСА_1 .

2. - Позиції сторін.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити та застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло цілодобово строком на 60 діб, з покладенням обов`язків, а саме: з`являтися на виклик до органу досудового слідства, прокурора або суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого або органу, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження; цілодобово перебувати за місцем свого мешкання; повідомляти службову особу або орган, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Представник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просила застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у певний період доби та з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 також просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у певний період, оскільки наразі він проходить лікування.

3. - Мотивація суду.

Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України.

Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Згідно правової позиції викладеної в рішенні ЄСПЛ «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.

В рамках кримінального провадження №0000343 від 28.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 345 ч. 2 КК України 29.03.2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, уродженцю Київської області, Бориспільського району, с. Кучаків, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , з середньою освітою, кулеметник кулеметного взводу третього механізованого батальйону військової частини НОМЕР_1 у військовому званні «солдат» повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, а саме: умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу, легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Стороною обвинувачення зазначається, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 28.03.2023, висновком експерта № 45 від 28.03.2023, протоколом огляду предмету від 29.03.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 28.03.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 28.03.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 28.03.2023 та іншими матеріалами в сукупності.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Дослідивши надані матеріали, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину. Надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за ч.2 ст. 345 КК України.

3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України і на які вказує слідчий чи прокурор.

Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п.2 ч.1 ст.194 КПК України), а саме ризик:

- переховуватись від органів досудового розслідування, суду, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні нетяжкого злочину, тому є підстави вважати, що підозрюваний, знаючи про покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні злочинів, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування.

- незаконно впливати на свідків, оскільки на теперішній час свідків допитано лише на стадії досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, однак під впливом підозрюваного, внаслідок психологічного тиску шляхом погроз або вмовляння, можуть змінити показання, або ухилятись від з`явлення для давання показань;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Прокурор в засіданні підтримав викладені у клопотанні ризики.

Оцінюючи питання щодо ризиків, зазначених у клопотанні, слідчий суддя з урахуванням позиції ЄСПЛ зазначає,що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).

Стосовно загрози втечі, практика ЄСПЛ виходить з того, що загроза втечі не випливає з простої можливості для обвинуваченого перетнути кордон держави. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно доказувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.

Відповідно до правової позиції Європейського суду відсутність в особи роботи та сім`ї не є доказом того, що вона може схилиться до вчинення нових злочинів. Так само як і сама по собі відсутність постійного місця роботи не є доказом того, що особа зникне (Пшевечерський проти Росії від 24 травня 2003 року).

На підставі викладеного слідчий суддя вважає, що хоча під час розгляду клопотання прокурором не доведені заявлені ризики переховування, проте можливість незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні продовжує існувати.

3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У клопотанні слідчим зазначено, що обрання більш м`якої міри запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки не є доцільним, оскільки враховуючи тяжкість вчиненого злочину, може призвести до вчинення підозрюваним інших, більш тяжких кримінальних правопорушень. У провадженні наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

Дослідивши надані до суду матеріали слідчий суддя приходить до висновку, що обґрунтовуючи необхідність обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного прокурором обгрунтовано застосування домашнього арешту із забороною залишати місце проживання.

Однак, як зазначено підозрюваним ОСОБА_4 , який є кулеметником кулеметного взводу третього механізованого батальйону військової частини НОМЕР_1 у військовому званні «солдат» наразі він отримує лікування після бойових травм та потребує відвідування медичної установи.

З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби з покладанням на нього обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження № 0000343 від 28 березня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Застосувати стосовно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання підозрюваного, а саме: АДРЕСА_1 із забороною йому залишати місце свого проживання в період часу з 21:00 по 06:00 год. в межах строку досудового розслідування, тобто до 29.05.2023 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво в рамках кримінального провадження або суду за першим викликом;

- повідомляти слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво в рамках кримінального провадження про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

- не відлучатися за межі Білгород-Дністровський район без дозволу слідчого або органу, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1