КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 359/6219/22 Головуючий в 1 інст.: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/824/3987/2022 Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 листопада 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 , яка діє в інтересах підозрюваних ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , на ухвалу слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області 27 вересня 2022 року,
в с т а н о в и л а:
Ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області 27 вересня 2022 року відмовлено у задоволенні скарги захисника ОСОБА_6 на повідомлення ОСОБА_7 та ОСОБА_8 про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст.186, ч.3 ст.187, ч.1 ст.263 КК України.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, захисник ОСОБА_6 , яка діє в інтересах підозрюваних ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , подала апеляційну скаргу в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову ухвалу, якою задовольнити скаргу адвоката про скасування повідомлення про підозру.
На обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що оскаржувана ухвала є незаконною. Викладення лише вступної та резолютивної частини судового рішення про відмову в задоволенні скарги на повідомлення про підозру (без наведення мотивів, обґрунтування, доказів, тощо), є таким, що не відповідає вимогам Конвенції, Конституції України, які містять норми про виключно мотивоване судове рішення.
В судове засідання захисник ОСОБА_6 , яка діє в інтересах підозрюваних ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , прокурор не з`явилися, хоча про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені завчасно та належним чином. Захисником ОСОБА_6 , на адресу суду надіслано клопотання про відкладення судового розгляду, у зв`язку з тим, що вона не зможе прибути у судове засідання у зв`язку з участю в якості захисника 03.11.2022 об 11 год. 00 хв. в Солом`янському районному суді м. Києва при розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.127, ч.2 ст.153, ч.5 ст.301 КК України (справа №760/8719/15-к). Дослідивши доводи даного клопотання, колегією суддів встановлено, що доказів на підтвердження даної обставини до клопотання не долучено.
При цьому колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що захисник ОСОБА_6 , яка діє в інтересах підозрюваних ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , в попереднє судове засідання також не з`явилась, а подала клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку з тим, що вона бере участь в іншому судовому засіданні, доказів на підтвердження зазначеного також не надала. З урахуванням зазначеного колегія суддів, а також вимог ч. 4 ст. 405, 422 КПК України, вважає за можливе провести судовий розгляд у відсутність даних учасників по справі.
В даному випадку апеляційний суд приймає до уваги також практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно виконувати процесуальні обов`язки.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали судової справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга сторони захисту не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
На обґрунтування вимог даної скарги захисник ОСОБА_6 послалася на те, що в ході досудового розслідування не здобуто достатньо доказів на підтвердження причетності її підзахисних до вчинення інкримінованих їм злочинів. Обшук квартири АДРЕСА_1 , в якій тимчасово перебували ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , був проведений з істотним порушенням КПК України. Зокрема, присутні під час обшуку поняті ОСОБА_10 та ОСОБА_11 систематично приймають участь у подібних слідчих діях в інших кримінальних провадженнях. Ці обставини свідчать про створення стороною обвинувачення штучних доказів на підтвердження вини підозрюваних. Натомість, причетність ОСОБА_8 та ОСОБА_7 до вчинення інкримінованих злочинів спростовується показаннями потерпілої ОСОБА_12 та свідка ОСОБА_13 . Тому захисник ОСОБА_6 просила скасувати повідомлення про підозру, вручені 30 жовтня 2021 року та 9 листопада 2021 року ОСОБА_8 та ОСОБА_7
27.09.2022 року ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області було відмовлено у задоволенні скарги на повідомлення про підозру.
Приймаючи таке рішення слідчий суддя встановив, що підстави для скасування повідомлень ОСОБА_7 та ОСОБА_8 про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст.186, ч.3 ст.187, ч.1 ст.263 КК України, відсутні.
Дане рішення слідчого судді колегія суддів вважає законним та обґрунтованим, виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Відповідно до положень ст. 7 КПК України, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, змагальність сторін, диспозитивність та розумність строків розгляду справи.
Згідно зі ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають змісті спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
У відповідності до ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно зі ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими підчас судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Під час перегляду оскаржуваної ухвали апеляційним судом встановлено, що слідчим суддею при розгляді скарги захисника ОСОБА_6 на повідомлення ОСОБА_7 та ОСОБА_8 про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст.186, ч.3 ст.187, ч.1 ст.263 КК України, в повній мірі дотримані вищевказані вимоги кримінального процесуального Закону.
Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.
Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.
Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону.
Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.
Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.
Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.
Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).
В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.
Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст.17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.
Відповідно до ст. 89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.
При цьому повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.
Як вбачається із оскаржуваної ухвали, слідчим суддею встановлено, що на час повідомлення підозри існували факти та інформація, яка могла б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_7 та ОСОБА_8 могли би вчинити кримінальні правопорушення про які їм було повідомлено.
Перевіряючи доводи скарги сторони захисту щодо оскаржуваних повідомлень про підозру слідчим суддею встановлено, що 30 жовтня 2021 року ОСОБА_8 та ОСОБА_7 були вручені письмові повідомлення про підозру (а.с.17-19, 20-22), зі змісту яких вбачається, що 14 серпня 2021 року в період часу з 23 години 20 хвилин до 23 години 40 хвилин вони, діючи за попередньою змовою з іншими невідомими особами, здійснили проникнення до жилого будинку по АДРЕСА_2 . З метою подолання опору ОСОБА_12 , яка наглядала за жилим будинком, підозрювані зв`язали її руки пластиковими хомутами та накинули ковдру на її обличчя. Продовжуючи реалізовувати злочинний умисел, спрямований на викрадення чужого майна, ОСОБА_8 та ОСОБА_7 відкрито заволоділи майном, що належало ОСОБА_14 та ОСОБА_15 : а саме, грошовими коштами в розмірі 300000 гривень, 250000 євро та 420000 доларів США, жіночими та чоловічими парфумами торгової марки «Bottega Veneta», чоловічим рюкзаком чорного кольору торгової марки «Hugo Boss», брелоком торгової марки «Lacasa» з білого металу із вставками рожевого каміння торгової марки «Swarovski», каблучкою з жовтого та білого золота, оздобленою дорогоцінним камінням, біжутерією торгової марки «КІЛК», сережками торгової марки «Tiffany», ланцюжками торгової марки «Tiffany» та «КІЛК». Після цього підозрювані зникли з місця вчинення злочину. В подальшому у підозрюваних була виявлена зброя та бойові припаси: а саме, 2 корпуси РГД-5 з маркуванням «216-83-Т», 2 запали до РГД-5 з маркуванням «УЗРГМ2 92-83-43 РГМ-2583», та 12 набоїв до вогнепальної зброї калібру 12 мм. Таким чином, ОСОБА_8 та ОСОБА_7 підозрюються у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст.186 та ч.1 ст.263 КК України.
Виявлення у ОСОБА_8 та ОСОБА_7 копій документів, що належать потерпілим ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , свідчить про те, що підозрювані причетні до вчинення грабежу в жилому будинку по АДРЕСА_2 . У зв`язку з тим, що у них були виявлені також боєприпаси, є підстави вважати, що в діях ОСОБА_8 та ОСОБА_7 містяться ознаки злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України. Зі змісту оглянутих у судовому засіданні протоколів пред`явлення речей для впізнання від 3 та 9 листопада 2021 року вбачається, що потерпілий ОСОБА_17 впізнав наручний годинник торгової марки «Vostok» сріблястого кольору з написом «Red Square» та наручний годинник з написом «Командирские», що були вилучені в результаті обшуку квартири АДРЕСА_1 , та показав, що вказані годинники належать йому та зберігались у жилому будинку по АДРЕСА_3 . Крім того, зі змісту оглянутого у судовому засіданні протоколу огляду предмету від 3 листопада 2021 року вбачається, що пристрій для відстрілу гумових куль «Форт-12Р», вилучений в результаті обшуку квартири АДРЕСА_1 , належить потерпілому ОСОБА_17 . Ці обставини свідчать про те, що ОСОБА_8 та ОСОБА_7 також причетні до вчинення розбою жилого будинку по АДРЕСА_3 .
Ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду від 22 жовтня 2021 року був наданий дозвіл на проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 . Ця обставина спростовує посилання захисника ОСОБА_6 на недопустимість протоколу обшуку від 30 жовтня 2021 року. Та обставина, що поняті ОСОБА_10 та ОСОБА_11 приймали участь у проведені аналогічних слідчих дій в інших кримінальних провадженнях, жодним чином не свідчить про недопустимість вказаного доказу. Зі змісту протоколів пред`явлення осіб для впізнання від 14 грудня 2021 року (а.с.23-26, 27-30) вбачається, що потерпіла ОСОБА_12 не впізнала ОСОБА_8 та ОСОБА_7 . Однак такий результат проведення слідчої дії є очевидним, оскільки під час вчинення злочину на обличчя потерпілої ОСОБА_12 була накинута ковдра. Ця обставина об`єктивно перешкоджала їй побачити підозрюваних. Тому протоколи пред`явлення осіб для впізнання від 14 грудня 2021 року не спростовують причетність ОСОБА_8 та ОСОБА_7 до вчинення інкримінованих їм злочинів.
Як встановлено з наданих суду апеляційної інстанції матеріалів, в ході розгляду скарги, слідчим суддею, встановлено, що за своїм змістом повідомлена ОСОБА_7 та ОСОБА_8 про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст.186, ч.3 ст.187, ч.1 ст.263 КК України відповідає вимогам ст. 277 КПК України, при врученні повідомлення були дотримані вимоги ст. 278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконливого висновку, що ОСОБА_7 та ОСОБА_8 були причетні до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.186, ч.3 ст.187, ч.1 ст.263 КК України.
Враховуючи зазначене колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування було дотримано вимоги положень ст. 276-278 КПК України, а відтак відсутні підстави для задоволення скарги.
Доводи апелянта стосовно незаконності і необґрунтованості оскаржуваної ухвали не можуть бути визнані переконливими, оскільки слідчий суддя при розгляді скарги повно та об`єктивно дослідив всі обставини, з якими закон пов`язує вирішення питань, які стосуються повідомлення особи про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, про обґрунтованість такої підозри, при цьому всупереч твердженням апелянта навів мотиви та обґрунтування прийнятого рішення.
Під час вирішення питання щодо скасування повідомлення про підозру оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи недоведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухвалення вироку, тобто на стадії судового провадження.
За таких обставин, ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог статті 370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування, колегія суддів не знаходить.
Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів не виявлено.
На підставі вищевикладеного колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувана ухвала слідчого судді є законною і обґрунтованою, у зв`язку з чим її необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , яка діє в інтересах підозрюваних ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , - без задоволення.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 303, 309, 304, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -
п о с т а н о в и л а:
Ухвалу слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області 27 вересня 2022 року, - залишити без зміни, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , яка діє в інтересах підозрюваних ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , - залишити без задоволення.
Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

______________ ________________ __________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4