УХВАЛА
Справа № 522/1953/23
Провадження № 1-кп/522/849/23
22 березня 2023 року місто Одеса
Приморський районний суд міста Одеси у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Орадівка, Христинівського району, Черкаської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого:
обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2, ст.28, ч.5 ст.111-1 КК України,
Ухвалою слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 08.12.2022 року ОСОБА_5 обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого продовжувався судом та закінчується 30.03.2023 року.
До суду надійшло клопотання прокурора про продовження строку обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, без визначення застави, стосовно ОСОБА_5 , мотивуючи клопотання тим, що під час проведення у кримінальному провадженні слідчих дій отримані фактичні дані про вчинення ОСОБА_5 умисних дій, спрямованих на проведення незаконного референдуму на тимчасово окупованій території Херсонської області з питання приєднання тимчасово окупованої частини Херсонської області до російської федерації. Також, прокурор вказує на те, що використовуючи знайомство та різноманітну залежність від неї свідків по даному провадженню, ОСОБА_5 може здійснювати на них вплив з метою зміни, спотворення їх показань чи відмови від дачі показань. В ході проведення слідчих (розшукових) дій у даному кримінальному провадженні отримані фактичні дані про те, що останній на даний час постійно перебував на території с. Трифонівка, яке до 03.11.2022 було фактично окупованою російською федерацією територією України внаслідок збройного наступу та воєнної агресії проти України, а тому продовжують мати місце ризики того, що громадянин ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду шляхом перетину державного кордону України через неконтрольовані його ділянки, що межують з російською федерацією.
Таким чином, прокурор вважає, що наявні достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені п. п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім цього, на наявність підстав для продовження строку застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім вищевказаних ризиків, прокурор вказує на наступні обставини, а саме:
- вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України, санкція якого передбачає покарання у вигляді до десяти років позбавлення волі;
- місце проживання підозрюваного ОСОБА_5 - територія України, на якій на даний час ведуться активні бойові дії з підрозділами збройних сил держави-агресора, що унеможливлює контроль виконання ним іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, та обов`язків, що покладаються на підозрюваного судом згідно частини 5 статті 194 КПК України та свідчить про реальну можливість ухилитись підозрюваним від суду і органів досудового розслідування;
- підозрюваний ОСОБА_5 співпрацював з громадянами України та держави-агресора, метою протиправних дій яких є приєднання тимчасово окупованої частини Херсонської області до російської федерації та зміна меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України і використовуючи свої зв`язки з особами, які виїхали на окуповану територію України має можливість продовжити через них вчиняти кримінальні правопорушення проти національної безпеки.
Прокурор вказує на те, що вищевказані зібрані у ході досудового розслідування на даний час докази в умовах воєнного стану та додатково підтверджені ними фактичні дані про обставини вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину свідчать про те, що заявлені ризики виправдовують тримання підозрюваного під вартою.
У клопотанні прокурор зазначає, що на теперішній час продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшились, беручи до уваги неможливість запобігання вищенаведеним ризикам, а також враховуючи положення ч. 6 ст. 176 КПК України - під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід - тримання під вартою, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 не вбачається.
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Захисник обвинуваченого у підготовчому судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання прокурора про продовження ОСОБА_5 строку обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на його необґрунтованість.
Обвинувачений у підготовчому судовому засіданні підтримав думку свого захисника.
Розглянувши клопотання прокурора, заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступного.
ОСОБА_5 , органом досудового розслідування обвинувачується у колабораційній діяльності, а саме в участі громадянина України у проведенні незаконного референдуму на тимчасово окупованій території, вчиненій за попередньою змовою групою осіб, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.5 ст.111-1 КК України.
Розпорядженням Верховного суду України № 52 від 26.09.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» внесено зміни до раніше опублікованого розпорядження Верховного суду України від 6 березня 2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» № 1/0/9-22 від 06.03.2022, де з 03 жовтня 2022 року змінено підсудність від судів першої інстанції Дніпропетровської області до судів першої інстанції Одеської області.
Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України Під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.
За змістом ст.199 КПК України підставою для продовження строку тримання під вартою є обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.
На даному етапі судового розгляду суд не має можливості оцінити наявні у справі докази, оскільки вони ще не надавались суду.
Разом з цим, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання до 10 років позбавлення волі, з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої, офіційно не працевлаштований, не одружений, що свідчить про відсутність у останнього законних джерел для існування та міцних соціальних зв`язків.
Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків для застосування обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою суду не надано та у судовому засіданні не встановлено.
З огляду на зазначене, ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, які були враховані судом під час обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме: спроби переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні продовжують існувати, а тому прокурором доведена наявність всіх обставин, зазначених у п.1-3 ч.1 ст.194 КПК України, тому відсутні на цей час підстави для відмови у обранні запобіжного заходу.
Крім того, зважаючи на правову позицію, викладену в рішенні "Lavents v. Latvia", продовження строку тримання під вартою можна виправдати, коли є конкретні ознаки існування суспільної потреби, які незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають вимогу поваги права, передбаченого статтею 5 Конвенції, суд дійшов до висновку про доведеність обставин, які виправдовують подальше тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою.
Враховуючи викладене, та положення ч. 6 ст. 176 КПК України, з яких вбачається, що під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід - тримання під вартою, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 не вбачається, а тому суд приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання ОСОБА_5 під вартою строком до 18 травня 2023 року.
Згідно із ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочинів, передбачених статтями 109-1142, 258-2585, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.
Керуючись вимогами ст.ст. 8, 9, 177, 178, 183, 194, 199, 315, 376 КПК України, -
Строк обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити до 18 травня 2023 року, включно.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Приморський районний суд м. Одеси протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який тримається під вартою в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.
Суддя ОСОБА_1