Справа № 642/2089/22
Провадження № 1-кс/642/1115/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2022 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , в режимі відеоконференції, розглянувши клопотання захисника власника майна ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000577 від 13.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з клопотання про скасування арешту майна. Клопотання обґрунтовує тим, що ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 30 серпня 2022 року накладено арешт на майно ОСОБА_5 , зокрема грошові кошти у сумі 69850 грн. Арешт накладений в рамках кримінального провадження № 0000577 від 13.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України, яке перебуває у провадженні Другого слідчого відділу ( з дислокацією у м. Харкові) ТУ ДБР розташованого у м. Полтаві.

Заявник посилається на те, що накладений арешт на грошові кошти є таким, у застосуванні якого відпала необхідність. Законність походження грошових коштів, які були вилучені у ОСОБА_5 під час огляду місця події 13.08.2022 року, підтверджується власником майна, оскільки вказані грошові кошти є його заробітною платою отриманою 27.07.2022 року, та зняті з розрахунку готівкою. Заявник вказує, що протягом досудового розслідування щодо вилучених грошових коштів жодних слідчих або процесуальних дій не проводилось, також не встановлено значення грошових коштів у даному кримінальному провадженні. Також посилався на те, що проведений огляд місця події здійснено із порушенням, оскільки висновки щодо можливого проведення огляду за наявності письмової згоди ОСОБА_6 є хибним та не грунтується на законі, що також є підставою для скасування накладеного арешту.

Враховуючи викладене, просив скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 30 серпня 2022 року , а саме на грошові кошти у сумі 69850 грн., належні ОСОБА_5 .

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 своє клопотання підтримав, просив задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні щодо клопотання про скасування арешт майна заперечив, просив у задоволенні відмовити з огляду, що кримінальне провадження перебуває у провадженні, вказані кошти є речовими доказами. Заслухавши думку учасників справи , слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно доч.1ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасуванняу встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Так, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 30 серпня 2022 року накладено арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події 13.08.2022 року, в тому числі на грошові кошти у сумі 69850 грн. З тремя паперовими бирками з написами : «Мазут 15000», «Эстонец 15000», «Кузя 30000», які перебували у володінні ОСОБА_5 .

Арешт накладено в рамках кримінального провадження № 0000577 від 13.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України, яке перебуває у провадженні Другого слідчого відділу ( з дислокацією у м. Харкові) ТУ ДБР розташованого у м. Полтаві.

Щодо посилання представника власника майна про недопустимість протоколу огляду місця події від 13.08.2022, слідчий суддя зазначає, що відповідно до ст. 89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду. На стадії досудового розслідування слідчий суддя може оціните лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих (п.3 ч.1 ст.276 КПК України).

Враховуючи, що під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя здійснив оцінку доказів щодо їх достатності для здійснення такого заходу забезпечення кримінального провадження, тому визнання недопустимим доказом протоколу огляду місця події під час вирішення питання про арешт майна не може бути предметом розгляду слідчого судді, а тому не може бути підставою для скасування арешту майна.

Щодо посилання заявника на те, що накладений арешт на грошові кошти є таким, у застосуванні якого відпала необхідність, слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Обґрунтованість арешту визначається: наявністю підстав для накладення арешту; дотриманням законодавчих приписів при вирішенні питання про арешт; відповідністю майна, на яке накладено арешт, його меті; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди) - обґрунтованістю належності майна певній особі (особливо після обшуку); належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про накладенні арешту; розумністю і співмірністю арешту.

Так, в ухвалі слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 30 серпня 2022 року таким обставинам надавалася оцінка під час накладення арешту майна, та накладено арешт на вилучене майно з метою збереження речових доказів.

Разом з тим, у судовому засіданні не встановлено обставин, які б всідчили про зворотнє.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Таким чином слідчий суддя приходить до висновку, що при накладенні арешту слідчий суддя вказував на достатність підстав вважати, що майно, відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, та з метою збереження речових доказів, наявні підстави для накладення арешту на майно.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст. ст. 170-174 КПК України, та згідно ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істиниукримінальному провадженні.

З урахуванням наведеного слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту, оскільки він накладений обґрунтовано з метою забезпечення збереження речових доказів.

Доказів, що в органу досудового розслідування відпала потреба у накладеному арешті, слідчому судді не надано.

При цьому, прокурор у судовому засіданні категорично заперечував проти скасування арешту на грошові кошти, адже за обставинами кримінального правопорушення, яке розслідується, воно пов`язане саме із вимаганням грошових коштів у потерпілого. На даний час походження вилучених грошових коштів органом досудового розслідування достеменно не встановлено.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 170-174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання захисника власника майна ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000577 від 13.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1