Справа № 953/4477/22
н/п 1-кс/953/3131/22
"30" серпня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_5 ,
підозрюваної ОСОБА_6 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, громадянки України, раніше не судимої, яка зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчинені злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.111 КК України,-
На обґрунтування клопотання слідчий вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 період часу з 27.02.2022 по 06.08.2022, в умовах воєнного стану, з метою проведення розвідувально -підривної діяльності проти України здійснювала збір та передачу інформації про наявність, пересування сил та засобів ЗСУ на території Харківського регіону громадянину України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також громадянину України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які є учасниками терористичної організації «ЛНР» та діють у складі збройних формувань РФ, тобто є представниками іноземної держави.
29.08.2022 в порядку, визначеному ст. 615 КПК України, ОСОБА_6 була затримана слідчим СВ УСБУ в Харківській області.
Цього ж дня, 29.08.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри підтверджується зібраними під час досудового розслідування матеріалами.
Сторона обвинувачення також вважає наявними ризики, передбачені п.п. 1,4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
З метою забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання зазначеним ризикам, у органу досудового розслідування є достатні підстави для обрання відносно
ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні підтримали клопотання.
Підозрювана та захисник проти задоволення клопотання заперечували, просив обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, вину в інкримінованому злочині підозрювана визнала.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані матеріали , встановив наступне.
29.08.2022 в порядку, визначеному п.6 ч.1 ст. 615 КПК України, ОСОБА_6 була затримана слідчим СВ УСБУ в Харківській області.
Цього ж дня, 29.08.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 КК України.
Так, згідно пред`явленої підозри громадянка України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 діючи за попередньою змовою групою осіб з громадянином України ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в період часу з 27.02.2022 по 06.08.2022, в умовах воєнного стану, з метою проведення розвідувально -підривної діяльності проти України здійснювала збір та передачу інформації про наявність, пересування сил та засобів ЗСУ на території Харківського регіону громадянину України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також громадянину України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які є учасниками терористичної організації «ЛНР» та діють у складі збройних формувань РФ, тобто є представниками іноземної держави.
В обґрунтування пред`явленої підозри стороною обвинувачення надані наступні докази: повідомлення про вчинення злочину, що надійшло із ГВ КР УСБУ в Харківській області, протоколи НСРД..
Враховуючи такий обсяг відомостей кримінального провадження, який об`єктивно свідчить, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваного, як вжиття запобіжних заходів у зв`язку з наявністю саме обґрунтованої підозри, так як наявні в матеріалах провадження докази формують внутрішнє переконання причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, згідно пред`явленої підозри .
При цьому, слідчий суддя зазначає, що факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
Як особа ОСОБА_6 раніше судима, не працює. Доказів наявності захворювань у підозрюваної та міцних соціальних зв`язківки, слідчому судді не надано.
Суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що остання з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого їй особливо тяжкого злочину може вдатися до відповідних дій.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає встановленим існування ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваної переховуватись від органів досудового розслідування або суду.
Ризики передбачені п.п.4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України на теперішній час не доведені.
З урахуванням викладеного, оцінюючи сукупність обставин передбачених в ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання винуватою у скоєні злочину у вчиненні якого підозрюється, особу підозрюваної, наявність ризику передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України , слідчий суддя приходить до висновків про необхідність застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів..
Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, зокрема домашній арешт. Однак, враховуючи існування зазначеного ризику та з метою його запобігання, а також забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків та оцінюючи сукупність наведених обставин, а також наявність на території України воєнних дій, застосування більш м`яких запобіжних заходів, є неможливим.
Відповідно до положень ч.4 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого ст.111 КК України.
ОСОБА_6 підозрюється у скоєнні злочину проти основ національної безпеки України, вчиненого в умовах воєнного стану. Відтак, визначення розміру застави, на думку слідчого судді, є недостатнім засобом для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
Клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати до підозрюваної громадянки України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 27.10.2022р., без визначення застави.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваною в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали суду.
Встановити строк дії ухвали до 27.10.2022р. включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1