Справа №:755/1822/22
Провадження №: 1-кс/755/1085/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" червня 2022 р. м. Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальному провадженні № 0000292 від 27.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про тимчасовий доступ до речей та документів, які перебувають у володінні приватного нотаріуса ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000292 від 27.01.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.01.2022 року до Дніпровського УП ГУНП у м. Києві надійшла заява ОСОБА_6 про вчинення злочину незаконне заволодіння квартирою АДРЕСА_2 , яка належить його двоюрідному брату ОСОБА_7 , який зник з 08.09.2021 року.

Так, під час проведення досудового розслідування встановлено, що у провадженні ІНФОРМАЦІЯ_1 знаходяться матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002653 від 15.09.2021 року, за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України з приміткою зниклий безвісті.

Відповідно до наявних матеріалів кримінального провадження, було допитано в якості свідка ОСОБА_6 , який повідомив, що його двоюрідний брат, ОСОБА_7 , 08.09.2021 року близько 18:00, за адресою АДРЕСА_3 , вийшов з дому та по теперішній час не повернувся і не повідомляв свого місця знаходження, або іншої інформації про себе. У зв`язку з чим співмешканець ОСОБА_8 ОСОБА_9 14.09.2021 року звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_1 з повідомленням про зникнення ОСОБА_8 . Окрім того, йому відомо, що ОСОБА_7 втратив свій паспорт, військовий білет та пенсійний білет до його зникнення. Про втрату паспорту було також повідомлено, посадовим особам ІНФОРМАЦІЯ_1 одночасно із повідомленням про зникнення ОСОБА_8 .

До свого зникнення ОСОБА_10 проживав за адресою: АДРЕСА_3 , в квартирі, яка належала на праві приватної власності його батьку, ОСОБА_11 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Перед смертю ОСОБА_11 , останній вважаючи свого сина неблагонадійним передав, всі документи на квартиру своїй рідній сестрі - ОСОБА_12 . Крім того, дотепер оригінали правовстановлюючих документів на квартиру зберігаються у ОСОБА_12 .

Водночас, як зазначив під час допиту ОСОБА_6 , до свого зникнення, ОСОБА_7 не виявляв ініціативи і не звертався до жодного нотаріуса для відкриття спадкової справи з метою набуття у спадщину квартири, що за адресою: АДРЕСА_4 та іншого майна, яке залишив по собі його батько. Окрім того, оригінал свідоцтва про смерть ОСОБА_11 досі перебуває у ОСОБА_12 .

У подальшому, після зникнення ОСОБА_7 , ОСОБА_12 звернулась до ІНФОРМАЦІЯ_3 з метою відкриття спадкової справи у зв`язку із смертю ОСОБА_11 , з метою забезпечення збереження квартири, де їй було повідомлено про наступні обставини: 21.10.2021 року, тобто вже після зникнення ОСОБА_8 , приватним нотаріусом ОСОБА_13 , було відкрито спадкову справу за номером у Спадковому реєстрі: 68506530 та за номером у нотаріуса 93/2021; 28.12.2021 року, ОСОБА_7 , який все ще є безвісти відсутнім, не з`являвся до свого місця проживання та не виходив на зв`язок з родичами або знайомими, отримав свідоцтво про право на спадщину на бланці серії №: НОМЕР_2 , номер в реєстрі нотаріальних дій 11021, що підтверджується Інформаційною довідкою зі спадкового реєстру № 68195550 від 21.01.2022 року; 31.12.2021 року, приватним нотаріусом ОСОБА_13 було посвідчено договір купівлі продажу квартири № 11113 від 31 грудня 2021 року, яким ОСОБА_10 начебто відчужив квартиру на користь ОСОБА_14 .

Враховуючи наявну інформацію про те, що ОСОБА_10 ще до свого зникнення втратив свій паспорт, до цього не виявляв жодної ініціативи з приводу набуття у спадщину квартири, яка була його єдиним житлом, а також, той факт, що оригінал свідоцтва про смерть ОСОБА_11 , та оригінали всіх правовстановлюючих документів на квартиру перебували і перебувають у ОСОБА_12 , можна дійти висновку, що квартира була відчужена внаслідок вчинення протиправних та незаконних дій.

Відповідно до моніторингу та аналізу інформації (довідка №296581905) з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, то встановлено, що квартира АДРЕСА_2 зареєстрована на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер: 11113, виданий 31.12.2021 року, видавник: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_13 .

Так, в ході аналізу інформаційної довідки №296581905 від 27.01.2022 встановлено, що виникнення права власності за іншою особою на підставі договору купівлі-продажу за особою ОСОБА_14 , ІНН , посвідченого 31.12.2021 року посвідченням приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_13 .

Водночас, на даний час, перевіривши за ІНН відомості в Держаних реєстрах відсутня будь-яка інформація про майно, про право власності за ОСОБА_7 .

Крім того, в ході моніторингу Єдиного реєстру довіреностей, виявлено інформацію, що 13.10.2021 року (тобто безпосередньо після того, як ОСОБА_7 зник 08.09.2021 року), ОСОБА_7 , ІНН надав довіреність на представництво його інтересів ОСОБА_15 (нотаріальна дія №4010), що посвідчувалась приватним нотаріусом ОСОБА_4 за адресою АДРЕСА_5 . Строк довіреності 13.10.2024 року.

Разом з тим, відповідно до ч.ч. 1, 2, 4 Глави 3 Наказу Міністерства юстиції України «Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» При вчиненні нотаріальної дії нотаріус установлює особу, що звернулась за вчиненням нотаріальної дії. Встановлення особи здійснюється нотаріусом за документами, передбаченими Законом. Посвідчення водія, особи моряка, особи з інвалідністю чи учасника війни, посвідчення, видане за місцем роботи фізичної особи, не можуть бути прийняті нотаріусом для встановлення його особи під час посвідчення правочинів.

Водночас, відповідно до ІПС « ІНФОРМАЦІЯ_4 » в органу досудового розслідування є відомості про втрату основного документа паспорта громадянина України ОСОБА_7 . Тобто виникають сумніви щодо дійсності встановлення особи та її волевиявлення.

Як вбачається з заяви ОСОБА_6 то останній вважає, що незаконне відчуження квартири відбулось за попередньою змовою невідомих осіб з приватним нотаріусом ОСОБА_13 . Разом з тим, у разі підтвердження зазначеної інформації в її діях та діях інших невстановлених на даний час осіб вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 190, 365-2 КК України. При цьому, на думку ОСОБА_6 , остання може бути причетна до зникнення ОСОБА_7 .

Крім того, під час проведення досудового розслідування, з метою встановлення місцезнаходження ОСОБА_7 працівникам оперативного підрозділу ІНФОРМАЦІЯ_1 , надано доручення в порядку ст. 40 КПК України.

У свою чергу, у відповідь на доручення, надійшли матеріали відпрацювання, а саме, що було направлено запити до ДРАЦС, ПАТ « ІНФОРМАЦІЯ_5 », ІПС « ІНФОРМАЦІЯ_6 » (перетин державного кордону), різні обліки та до АДРЕСА_6 , а також орієнтування, однак позитивного результату не отримано.

Відтак, у ході проведення досудового розслідування наявні законні підстави вважати, що квартира АДРЕСА_2 - є безпосереднім предметом злочинного посягання.

У свою чергу, постановою прокурора ІНФОРМАЦІЯ_7 від 03.02.2022 року, зазначену квартиру визнано речовим доказом.

На даний час, квартира АДРЕСА_7 на підставі ухвали слідчого судді ІНФОРМАЦІЯ_8 арештована.

Проте, слід врахувати, що а ні на момент вчинення правочину, а ні по теперішній час, відомостей щодо ймовірного місцезнаходження зниклого безвісті ОСОБА_7 відсутні. Тож, наразі, в органу досудового розслідування виникають сумніви щодо достовірності вище вказаного правочину.

Слідчий в клопотанні зазначив, що з метою встановлення підстав видачі довіреності (нотаріальна дія №4010), що посвідчувалось та видавалось приватним нотаріусом ОСОБА_4 , а також з метою отримання оригіналів документів, що містяться в нотаріальній справі (нотаріальна дія №4010), в тому числі зразків почерку та підписів осіб, що містяться у документах (заявах, копіях паспортів, договорів, інших документах), яка уповноважувала ОСОБА_15 представляти інтереси ОСОБА_7 , які їх підписували, а також документи, що мають доказове значення для встановлення істини у кримінальному провадженні та які, при подальшому досудовому розслідувані кримінального провадження, в сукупності з іншими речами і документами будуть мати суттєве значення для встановлення та доведення важливих обставин у кримінальному провадженню, мають значення речових доказів та можуть бути використанні як докази факту та обставин, вчинення кримінального правопорушення, а також необхідні для призначення судових експертиз та які неможливо довести іншим способом, виникає необхідність у тимчасовому доступі до речей та документів, що перебувають у володінні приватного нотаріуса ОСОБА_4 , офіс якої розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою старшого слідчого ІНФОРМАЦІЯ_9 ОСОБА_3 від 28.06.2022 року по кримінальному провадженні № 0000292 від 27.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, призначено почеркознавчу експертизу. У судове засідання слідчий не з`явився, подав до суду заяву, в якій просить клопотання задовольнити та розглянути за його відсутності.

Приватний нотаріус ОСОБА_4 повідомлявся про дату та час розгляду клопотання, однак ні він, ні його представник до суду не з`явилися.

Відповідно до ст. 163 КПК України, неприбуття за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи без поважних причин або неповідомлення про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.

Вивчивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України, цього кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України). Питання застосування заходів забезпечення кримінального провадження, до яких відноситься і тимчасовий доступ до речей і документів регламентовані Главою 10 заходи забезпечення кримінального провадження і підстави їх застосування та Главою 15 тимчасовий доступ до речей та документів КПК.

Згідно ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є зокрема тимчасовий доступ до речей і документів (ч. 2 ст. 131 КПК України). Для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні (ч. 4 ст. 132 КПК України). Відповідно до ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів. Згідно ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку). Відповідно до ч. 1 ст. 160 КПК України сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу. Слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором.

У клопотанні зазначаються: короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; речі і документи, тимчасовий доступ до яких планується отримати; підстави вважати, що речі і документи перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; значення речей і документів для встановлення обставин у кримінальному провадженні; можливість використання як доказів відомостей, що містяться в речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів, у випадку подання клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю; обґрунтування необхідності вилучення речей і оригіналів або копій документів, якщо відповідне питання порушується стороною кримінального провадження (ч. 2 ст. 160 КПК України). Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 162 КПК України до охоронюваної законом таємниці, яка міститься в речах і документах, належать відомості, які можуть становити таємницю вчинення нотаріальних дій. Таким чином, документи, до яких просить дозволити доступ слідчий, є документами, які містять охоронювану законом таємницю. Частиною 5 ст. 163 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи: 1) перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; 2) самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні; 3) не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю. Абзацом 1 ч. 6 ст. 163 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п`ятою цієї статті, доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів. Слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

З тих доказів, які були наданні слідчим у цьому провадженні, слідчий суддя вважає, що сторона кримінального провадження у своєму клопотанні не довела належне обґрунтування необхідності вилучення оригіналів документів у нотаріуса та неможливості іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цієї інформації. За таких обставин, на день розгляду клопотання, не вбачається підстав для його задоволення, оскільки клопотання є необґрунтованим та стороною кримінального провадження не доведено необхідність надання тимчасового доступу до вказаних документів у межах цього кримінального провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 159-166, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальному провадженні № 0000292 від 27.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1