УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/6425/22

Провадження №: 1-кс/755/2021/22

"19" жовтня 2022 р.

м. Київ

Дніпровський районний суду м. Києва (далі Суд) у складі слідчої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001929 від 24.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України, установив :

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

Прокурор у кримінальному провадженні прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді даного місцевого суду з клопотанням про продовження строку застосування запобіжного заходу підозрюваному у вигляді домашнього арешту в рамках даного кримінального провадження, враховуючи наявність обставин передбачених ст.ст. 177, 178, 181, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, 199 КПК України.

Встановлені обставини у ході розслідування цього кримінального провадження органом досудового розслідування та наведені заявником у клопотанні відомості на їх підтвердження щодо доцільності застосування такого типу заходу забезпечення кримінального провадження

СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування указаного кримінального провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.07.2022 року в невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 06 години 02 хвилини, ОСОБА_5 перебував за місцем свого проживання в квартирі АДРЕСА_1 , розміщеній на 1-му поверсі 5-ти поверхового житлового будинку, де палив сигарети на прибудованому балконі.

Будучи власником вказаного житлового приміщення, на якого відповідно до ч. 6 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України покладено обов`язок із забезпечення пожежної безпеки у ньому, нехтуючи елементарними правилами поведінки з джерелом вогню в побуті, ігноруючи загальноприйняті правила пожежної безпеки, не бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків своєї бездіяльності, хоча повинен був і міг їх передбачити, ОСОБА_5 необережно кинув в приміщенні власного балкону недопалок цигарки поруч з текстильними матеріалами, не переконався, що жар загасився, залишивши його без нагляду, пішов спати, чим порушив ч.2 п.1.18 Правил пожежної безпеки України, затверджених наказом МВС України №1477 від 30.12.2014 року, де вказано, що в усіх випадках забороняється залишати без догляду джерела відкритого вогню та, в результаті чого виникло джерело відкритого вогню, а саме займання текстильних матеріалів на балконі та виникла пожежа.

Таким чином, ОСОБА_5 , діючи з необережності, ігноруючи правила пожежної безпеки, не вжив заходів спрямованих на попередження пожежі та забезпечення безпеки людей, внаслідок чого 24.07.2022 року орієнтовно о 06 годині 02 хвилини, у відповідності до акту про пожежу інспектора Дніпровського РУ ГУ ДСНС у м. Києві від 24.07.2022 року, з прибудованого балкону кв. АДРЕСА_1 , де проживав ОСОБА_5 , розпочалася пожежа - неконтрольований процес горіння побутових предметів та горючих конструктивних елементів балконів з 1-го по 5-й поверх квартир мешканців першого та другого під`їздів вказаного житлового будинку.

У результаті злочинних дій ОСОБА_6 , які виразилися у порушенні встановлених законодавством вимог пожежної безпеки, спричинено тяжкі наслідки у вигляді загрози загибелі людей, вогнем знищено та пошкоджено майно мешканців у десяти квартирах, чим завдано матеріального збитку в особливо великому розмірі, на орієнтовну суму 1 490 000 гривень (один мільйон чотириста дев`яносто тисяч гривень), зокрема потерпілим ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , а також отримала тілесні ушкодження потерпіла ОСОБА_16 , яка намагалася самостійно врятуватися від пожежі та випала з вікна 3-го поверху, в результаті чого отримала тілесні ушкодження у вигляді компресійного перелому тіла хребця 1 ст., закритий уламковий перелом правої п`яткової кістки зі зміщенням уламків.

У відповідності до технічного висновку № 15 від 26.07.2022 року Дослідно-випробовувальної лабораторії центру забезпечення діяльності ГУ ДСНС України в м. Києві найбільш ймовірною причиною пожежі, що сталася 24.07.2022 року, у прибудові до кв. АДРЕСА_1 , є потрапляння (занесення) малокалорійного джерела запалювання (жару тліючої сигарети, полум`я запальнички, сірника чи інше) на текстильні матеріали.

В т.ч. у проваженні 26.07.2022 року ОСОБА_5 був затриманий, у порядку ст. 208 КПК, за підозрою у вчиненні указанного злочину та власне того ж дня і повідомлений про підозру за ч. 2 ст. 270 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 27 липня 2022 року щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби до 23.09.22.

Постановою керівника Дніпровської окружної прокуратури м. Києва від 15 вересня 2022 року строк досудового розслідування був продовжений до трьох місяців та ухвалою слідчого судді цього місцевого суду від 16.09.2022 у справі № 755/6425/22 продовжено строк тримання під домашнім арештом на 30 днів у межах строку досудового розслідування.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортом про встановлення особи, підозрюваної у вчиненні злочину, актом про пожежу від 24.07.2022 року, протоколами прийняття заяв про вчинення злочину, показаннями потерпілих та свідків, протоколами огляду місця події, Технічним висновком №15 від 26.07.2022 року Дослідно-випробовувальної лабораторії центру забезпечення діяльності ГУ ДСНС України в м. Києві про встановлення причини пожежі, показаннями підозрюваного та іншими доказами в їх сукупності.

У підсумку, на думку прокурора, підставою до продовження строку застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до восьми років, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Позиція сторін

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині.

Захисник та підозрюваний, кожен окремо, указали, що у провадженні не є дійсними обставини указані п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК.

Мотиви, з яких виходила слідча суддя при постановленні ухвали, і положення закону, яким вона керувалася у ракурсі встановлених обставин із даного питання

Слідча суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, приходить до наступного.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Так, останній (порядок) визначає, що запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1 ст. 131 КПК України).

При цьому, порядок встановлений КПК України (процесуальний порядок, форма, процедура), як певна послідовність (кроки) прийняття кримінальних процесуальних рішень і здійснення кримінальних процесуальних дій (Верховний суд України постанова від 16.03.2017 у справі № 671/463/15-к), з питання порушеного заявниками у даному зверненні (застосування запобіжного заходу) регламентує таке.

Згідно ч. 6 ст. 181 КПК […] у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. […]

Відповідно до ст. 199 КПК клопотання про продовження строку […] має право подати прокурор, […] не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали […].

Клопотання про продовження строку […], крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, а нею передбачено: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, […]; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення […]; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, […] особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, […]; 5) виклад обставин, на підставі яких […], прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, […] конкретних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, […] не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, […] під вартою.

З урахуванням того, що згідно ч. 6 ст. 181 КПК […] по закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

В цій ситуацій установлено, що (1) ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 27 липня 2022 року щодо ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби до 23.09.22; (2) постановою керівника Дніпровської окружної прокуратури м. Києва від 15 вересня 2022 року строк досудового розслідування був продовжений до трьох місяців та (3) ухвалою слідчого судді цього місцевого суду від 16.09.2022 у справі № 755/6425/22 продовжено строк тримання під домашнім арештом на 30 днів у межах строку досудового розслідування без указівки на кінцеву дату дії цього запобіжного заходу.

Згідно ст. 115 КПК […] строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

Відповідно, в силу ст. 115 КПК, строк дії продовжуваного арешту за ухвалою від 16.09.22 розпочався з моменту настання події, тобто 16.09.22 та закінчився о двадцять четвертій годині останнього дня строку 30 днів.

Це клопотання заявником подано до суду 19.10.22, тобто поза межами 30 днів, у які діяв наведений запобіжний захід, відповідно відсутні правові підстави для його продовження.

В даній ситуації, заявник мав би подавати клопотання про застосування запобіжного заходу у разі наявності для того підстав визначних п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК.

Порушення заявником строку звернення до суду, указаного в ст. 199 КПК, в цій ситуації, тягне за собою імперативну відмову у задоволенні звернення не дивлячись на те чи доведено, чи ні у провадженні обставини указані п.п. 1-3 ст. 194, ст.ст. 177, 184, 199 КПК.

Так, як в постанові Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 310/4839/17 в т.ч. зауважено, що […] процесуальні строки, це такі строки протягом яких учасники провадження мають право на вчинення певних дій, а у разі, якщо втрачений визначений законом час, вони втрачають можливість вчинити відповідну процесуальну дію.
Таким чином, закінчення встановленого законом […] строку тягне за собою втрату того процесуального права, здійснення якого було зумовлено цим строком і з його спливом процесуальні дії не зможуть набути законної сили і не потягнуть відповідних правих наслідків.

В той час, як застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: […] 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні […], прокурора.

У той час, як застосування належної правової процедури означає здійснення справедливого правосуддя згідно з визначеними загальними засадами кримінального провадження для досягнення мети і вирішення його завдань.

Дотримання встановленої правової процедури здійснення процесуальної дії означає, що дії процесуальних суб`єктів мають відповідати вимогам закону.

Такі дії мають здійснюватися на підставі законних повноважень щодо вирішення конкретного процесуального завдання, яке постає перед прокурором у певний момент досудового розслідування кримінального провадження.

Дотримання належної правової процедури здійснення процесуальної дії визначеної людини, єдність змісту та форми кримінального провадження, налагоджену взаємодію верховенства права і законності, що в результаті врівноважує приватні і публічні (суспільні) інтереси заради досягнення цих завдань.

Порушення порядку визначеного КПК призводить до нівелювання завдань кримінального провадження, окреслених у ст. 2 КПК, що полягають в охороні прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення того, щоб до кожного учасника кримінального провадження було застосовано належну правову процедуру.

Тим самим, у ключі наведеного слід констатувати, що завданням слідчого судді відповідно до пункту 18 частини першої статті 3 КПК України, частини п`ятої статті 21 Закону України № 1402-VIII є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, в ключі якого власне слідчий суддя убачає за слушне указане клопотання прокурора з наведених підстав відхилити роз"яснивши підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що згідно п.п. 1, 2 ч. 7 ст. 42 КПК України, підозрюваний зобов`язаний: 1) прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; 2) виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 131-132, 176-178, 181, 184, 193, 194, 199, 309, 372-376, 395 КПК України, Суд постановив:

відмовити у задоволенні клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001929 від 24.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що згідно п.п. 1, 2 ч. 7 ст. 42 КПК України, підозрюваний зобов`язаний: 1) прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; 2) виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду, з урахуванням того, що у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК України постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється, відповідно до висновку Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду викладеного у постанові від 27.05.2019 у справі № 461/1434/18, з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 15:00 год. 24.10.2022.

Слідчий суддя Оксана БІРСА