Справа № 947/9413/22
Провадження № 1-кс/947/4498/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09.06.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000231 від 19.04.2022 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Червоноарміське (нова назва Кубей) Болградського району Одеської області, гагауза, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, який має на утриманні двох малолітніх дітей, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
1. Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання з боку сторони обвинувачення.
Слідчим управлінням ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000231 від 19.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332, ч.3 ст.309 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , діючи всупереч вимог ст. 68 Конституції України та Указу Президента України № 63/2022 від 23.02.2022 «Про введення надзвичайного на території України» в частині заборони виїзду за кордон України особам призовного віку, усвідомлюючи протиправність своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, організував незаконне, поза визначеними державними пунктами пропуску, переправлення осіб через державний кордон України до Республіки Молдова, за наступних обставин.
Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 19.04.2022, у ОСОБА_7 виник протиправний умисел спрямований на незаконне збагачення шляхом організації незаконного переправлення ОСОБА_8 через державний кордон України, поза встановленими пунктами пропуску на виїзд.
У подальшому, з метою реалізації свого злочинного наміру, ОСОБА_7 , у невстановлений досудовим розсліуванням час та місці, залучив до своєї протиправної діяльності ОСОБА_5 .
Після цього, 28.04.2022, з метою реалізації свого злочииного плану, перебуваючи на Соборній площі у місті Одеса, ОСОБА_7 повідомив
ОСОБА_8 про те, що останньому необхідно буде самостійно добратися до міста Болград Одеської області, а звідти він, ОСОБА_7 , допоможе йому дістатися до його села, при цьому не вказуючи його назву, яке знаходиться на кордоні з Республікою Молдова, де і буде здійснено перехід державного кордону України поза встанволенми пунктами пропуску на виїзд, за що ОСОБА_8 повинен буде заплатити йому, ОСОБА_7 , або особам на якиї він вкаже грошові кошти в сумі 3000 доларів США (що згідно офіційного курсу НБУ станом на 19.05.2022 становило 87 764,7 гривень).
Так, 19.05.2022 приблизно о 11 год. 00хв., ОСОБА_7 , діючи з тих же мотивів та спонукань, надав вказівку ОСОБА_8 прибути до м. Болград Одеської області, визначивши місцем прибуття в`їзд до м. Болград.
З метою реалізації раніше визначеного злочинного плану, після прибуття ОСОБА_9 , ОСОБА_10 повідомив йому телефонним звязком очікувати неподалік в`їзду до м. Болград, де до нього під`їде автомобіль.
Після цього, приблизно через 20 хвилин, до ОСОБА_8 під`їхав автомобіль марки BMW» чорного кольору з державним номерним знаком « НОМЕР_1 », яким керував ОСОБА_5 , який запропонував ОСОБА_8 присісти до автомобілю та прослідувати разом з ним, куди саме при цьому не зазначив, на що ОСОБА_8 погодився.
У подальшому, прибувши до домоволодіння АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 зупинився та вказав на необхідність ОСОБА_8 зайти до будинку, на що останній погодився.
Після цього, знаходячись у приміщенні будинку АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 , діючи з прямим умислом, з метою реалізації раніше визначеного ОСОБА_7 планом повідомив ОСОБА_8 , яким чином буде здійснюватись перехід державного кордону України поза встановленим пунктом пропуску та повідомив, що його та ОСОБА_10 послуги за такий перетин кордону будуть коштувати 3000 доларів США (що згідно офіційного курсу НБУ станом на 19.05.2022 становило 87 764,7 гривень).
Крім цього, ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_8 , що суму у розмірі 2600 доларів США (що згідно офіційного курсу НБУ станом на 19.05.2022 становило 76 062, 74 гривень), останній повинен надати йому зараз, після чого, він відвезе його далі, до осіб, які будуть здійснювати його переправлення через державний кордон України поза встановленими пунктами пропуску.
Також, ОСОБА_5 вказав ОСОБА_8 , що решту грошових коштів у розмірі 400 доларів США (що згідно офіційного курсу НБУ станом на 19.05.2022 становило 11 701,96 гривень) він повинен буде передати іншим особам, які будуть здійснювати його безпосереднє переправлення через державний кордон України поза встановленими пунктами пропуску.
У подальшому, ОСОБА_8 на виконання вказівки ОСОБА_5 , передав останньому грошові кошти у сумі 2600 доларів США (що згідно офіційного курсу НБУ станом на 19.05.2022 становило 76 062, 74 гривень) за переправлення його, ОСОБА_8 , через державний кордон України поза встановленими пунктами пропуску на виїзд.
В подальшому, 20.05.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за вчинення якого передбачено у виді позбавлення волі на строк до 9 років.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 20.05.2022 року до підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 09.06.2022 року.
Оскільки на теперішній час в рамках даного кримінального провадження не зменшилися ризики, які існували на момент застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу, а завершити досудове розслідування не видається за можливе з об`єктивних причин, слідчий за погодженням з прокурором звертаються до слідчого судді з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу відносно підозрюваного.
2. Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.

Захисник підозрюваного у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що підозра не обґрунтована, підзахисний раніше не судимий, ризики, на які посилається сторона обвинувачення, не доведені, підзахисний одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, є учаснком АТО, розмір застави, запропонований прокурором не помірний для підозрюваного, та просив відмовити в задоволені клопотання та застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні вказаного клопотання.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.
20.5.2022 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
20.05.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, за кваліфікуючими ознаками: сприяння незаконному переправленню осіб через державний кордон вчинене за попередньою змовою групою осіб з корисливих мотивів.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, підтверджується: протоколом обшуку за адресою АДРЕСА_2 ; протоколом обшуку автомобіля марки «BMW» чорного кольору з державним номерним знаком « НОМЕР_1 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 та іншими матеріалами клопотання в сукупності.

Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).
Так, стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги вищевказані рішення ЄСПЛ, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Окрім того, обґрунтованість повідомлення про підозру перевірялося під час застосування запобіжного заходу.
4.2. Обставини, які свідчать про те, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшилися та продовжують існувати.
Так, у своїй практиці ЄСПЛ наголошує на тому (рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»), що на етапі розгляду питання щодо взяття заявника під варту аргументами на користь такого рішення стали серйозність звинувачень, пред`явлених заявникові, та ризик його втечі.
Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію ЄСПЛ, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.
Враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, тяжкістьпокарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, беручи до уваги суспільно-небезпечний характер таких кримінальних правопорушень, направлений на посягання на встановлений порядок перетинання державного кордону, на безпеку державного кордону, а також таку ознаку як корисливий мотив, слідчий суддя приходить до переконання, що продовжує існувати ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Крім того, матеріали клопотання та кримінального провадження містять протоколи допиту свідка ОСОБА_8 , ОСОБА_11 та інших, які викривають ймовірну протиправну діяльність ОСОБА_5 , ще не всі свідки допитані, тому підозрюваному при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стали та стануть відомі їх анкетні дані, свідки в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, у зв`язку з чим, слідчий суддя приходить до переконання про продовження існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
При цьому, ризик незаконного впливу на свідків об`єктивізується з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Також, слідчий суддя враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, суспільно-небезпечний характер кримінального правопорушення, а на теперішній час під час воєнного стану наявна військова агресія проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку, слідчий суддя приходить до переконання про продовження існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.
Викладене свідчить про наявність обставин, передбачених ч. 3 ст. 199 КПК України, що в свою чергу свідчить про наявність правових підстав для продовження строку дії запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

4.3. Виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Як вбачається з клопотання у межах кримінального провадження проведено значний обсяг слідчих та процесуальних дій спрямованих на отримання та перевірку здобутих доказів, водночас закінчити досудове розслідування до 09.06.2022 року, не надається можливим, у зв`язку з необхідністю проведення ряду слідчих та інших процесуальних дій, перелік, яких міститься в клопотання. Зокрема, проведення експертних досліджень.
На підставі викладеного, слідчий суддя вважає встановленим наявність обставин, які перешкоджають завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу.
4.4. Неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
4.5. Вирішення питання щодо розміру застави.
Переглядаючи розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, застосованого до ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Одеси від 20.05.2022 року, з урахуванням наданих захисниками пояснень та долучених в судовому засіданні документів, прийшов до наступного переконання.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Дослідивши клопотання та долучені в обґрунтування матеріали, долучені захисниками документи, які характеризують особу підозрюваного, підтверджують отримання ним офіційного доходу, слідчий суддя з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та соціального стану підозрюваного, який є учасником АТО, нагороджений подяками, відзнаками Президента України, міністра оборони України та іншими нагородами, отримував офіційний дохід, зокрема як військовослужбовець, та розмір такого доходу вважає, що застава у межах, визначених ч. 5 ст. 182 КПК України здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Враховуючи наведені вище фактори, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень, здатна у разі її внесення забезпечити виконання ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави.

На підставі вищевикладеного, враховуючи те, що ризики продовжують існувати, а в рамках кримінального провадження необхідно провести ряд процесуальних дій, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню, а визначений розмір застави зменшенню.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000231 від 19.04.2022 року задовольнити .
Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 20.07.2022 року, з утриманням в Державній установі "Одеській слідчий ізолятор".

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного строком до 14.07.2022 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
1. Прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;
2. Не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;
3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4. Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1