Справа № 204/6347/22
Провадження №1-кп/204/589/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2022 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого: судді ОСОБА_1
секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні залу судових засідань Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000180 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 серпня 2022 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України,
за участю: прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

До Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська 24 серпня 2022 року надійшов обвинувальний акт з угодою про визнання винуватості у кримінальному провадженні № 0000180 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 серпня 2022 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України.
В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 просив затвердити угоду про визнання винуватості. Обвинувальний акт відповідає вимогам чинного КПК України, підстав для повернення або закриття кримінального провадження не має. Дане кримінальне провадження було направлено до суду до 25 серпня 2022 року, а тому вважав, що відповідно до вимог ст. 615 КПК України на момент направлення обвинувального акту він був підсудний Красногвардійському районному суду м. Дніпропетровська, оскільки він був направлений за місцем розташування органу досудового розслідування. Місце дислокації відділу Дніпропетровської обласної прокуратури в якому він працює знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Обвинувальний акт ним було направлено зі свого робочого місця, а саме відділу Дніпропетровської обласної прокуратури: м. Дніпро, вул. Чернишевського, буд. 23.
Захисник ОСОБА_5 зазачила, що вказаний обвинувальний акт підсудний Красногвардійському районному суду м. Дніпропетровська.
Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав думку свого захисника.
Вислухавши думки учасників підготовчого судового засідання, вивчивши матеріали обвинувального акту та додані до нього матеріали, суд приходить до наступного висновку.
Згідно п. 4 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення, як направити обвинувальний акт до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження.
Обвинувальний акт складено слідчим слідчого відділу Управління СБ України в Дніпропетровській області ОСОБА_6 у службовому кабінеті слідчого відділу УСБУ у Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, пр. Нігояна, буд. 35 «а».
Відповідно до ч. 1 ст. 5 КПК України процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.
Таким чином, визначальним для вирішення питання щодо територіальної підсудності кримінального провадження є час звернення прокурора до суду з обвинувальним актом.
Так, обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні надійшов до суду 24 серпня 2022 року.
Частина 9 статті 615 КПК України станом на 24 серпня 2022 року діяла в наступній редакції: під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, в межах територіальної юрисдикції яких закінчено досудове розслідування, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - найбільш територіально наближеним до нього судом, що може здійснювати правосуддя, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.
Згідно п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.
Відповідно до ч. 1, п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження. З дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене: протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 283 КПК України, якими визначаються загальні положення закінчення досудового розслідування, прокурор зобов`язаний у найкоротший строк після повідомлення особі про підозру здійснити одну з таких дій: 1) закрити кримінальне провадження; 2)звернутися до суду з клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності; 3) звернутися до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.
Таким чином, як вбачається зі змісту наведеної норми, певну форму закінчення досудового розслідування законодавець пов`язує з дією, яку зобов`язаний вчинити саме прокурор, а тому місцем закінчення досудового розслідування слід вважати місце вчинення прокурором відповідної дії.
Верховним Судом неодноразово у своїй практиці було зазначено, що кінцевим моментом строку досудового розслідування є його закінчення, яке, як етап кримінального провадження, законодавець пов`язує у часі зі зверненням з обвинувальним актом до суду чи його фактичним направленням, а тому в рамках строку досудового розслідування обвинувальний акт має бути не лише складено, затверджено та вручено, а й безпосередньо направлено на адресу суду (постанови Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі №556/1381/18, від 01 липня 2021 року у справі № 752/3218/20, ухвали Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі №712/6375/18, від 05 квітня 2021 року у справі № 676/804/20, від 21 квітня 2021 року у справі № 991/6516/20).
Досудове розслідування, яке має наслідком звернення до суду з обвинувальним актом, має три ключові етапи: початок визначається внесенням відомостей до ЄРДР; завершення пов`язується з фактом відкриття матеріалів досудового розслідування відповідно до ст. 290 КПК; закінчення фіксується направленням до суду обвинувального акта.
Отже, законодавцем чітко визначено момент закінчення кримінального провадження, який в даному випадку визначається як звернення до суду з обвинувальним актом.
Таким чином, моментом закінчення досудового розслідування є звернення прокурора до суду з обвинувальним актом, а місцем закінчення досудового розслідування є відповідна прокуратура, яка здійснила процесуальну дію, направлену на закінчення досудового розслідування звернення (фактичне направлення) до суду з обвинувальним актом.
Вказана правова позиція неодноразово була викладена в ухвалах Дніпровського апеляційного суду (від 08 червня 2022 року у справі № 204/2625/22, від 07 червня 2022 року у справі 204/2645/22, від 09 червня 2022 року у справі № 204/2629/22, від 28 червня 2022 року у справі № 202/2913/22, від 14 липня 2022 року у справі № 204/4507/22, від 11 серпня 2022 року у справі 204/5262/22).
Також, вказана правова позиція була підтверджена ухвалою Верховного Суду від 14 липня 2022 року у справі № 761/11819/2022.
Згідно п. 13 Додатку № 1 Наказу Про затвердження тимчасової інструкції з діловодства в органах прокуратури України від 12 лютого 2019 року № 27, інформаційна система «Система електронного документообігу органів прокуратури України» - сукупність програмно-технічних засобів, призначених для автоматизованого виконання завдань із документального забезпечення прокуратури.
Відповідно п.12 Додатку №1 Наказу Про затвердження тимчасової інструкції з діловодства в органах прокуратури України від 12 лютого 2019 року № 27, електронна позначка часу - електронні дані, які пов`язують інші електронні дані з конкретним моментом часу для засвідчення їх наявності на цей момент.
Підпунктом 5.1.1 пункту 5.1 розділу 5 Тимчасової інструкції з діловодства в органах прокуратури України (зі змінами, внесеними наказом Генерального прокурора від 28 грудня 2019 року № 366), затвердженої Наказом Генерального прокурора України від 12 лютого 2019 року № 27, реєстрація документів усіх видів полягає у створенні запису облікових даних про документ та оформлення реєстраційно-моніторингової картки в ІС «СЕД» із зазначенням обов`язкових реквізитів, за допомогою яких фіксується факт створення, відправлення або одержання, документа шляхом проставлення на ньому штампа (штрих-коду), реєстраційного номера з подальшим внесенням до реєстраційно-моніторингової картки необхідних відомостей.
Згідно підпункту 5.1.2 пункту 5.1 розділу 5 Тимчасової інструкції з діловодства в органах прокуратури України (зі змінами, внесеними наказом Генерального прокурора від 28 грудня 2019 року № 366), затвердженої Наказом Генерального прокурора України від 12 лютого 2019 року № 27, Вхідні, внутрішні, вихідні, інші документи незалежно від форми їх створення, реєструються в ІС «СЕД».
Досудове розслідування в даному кримінальному провадженні було закінчено Дніпропетровською обласною прокуратурою, яка розташована за адресою: м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд. 38, що також підтверджується супровідним листом № 10-528вих-22 від 22 серпня 2022 року, який в свою чергу був створений в інформаційній системі «Система електронного документообігу органів прокуратури України» задля направлення обвинувального акту до суду.
Таким чином, досудове розслідування по вищевказаному кримінальному провадженню було закінчено по фактичному місцезнаходженню органу прокуратури - Дніпропетровської обласної прокуратури, за адресою: м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд. 38, що не відноситься до територіальної юрисдикції Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська.
Як вбачається з обвинувального акту він був затверджений прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами Служби безпеки України та Державної прикордонної служби Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_4 за адресою: м. Дніпро, вул. Чернишевського, буд. 23.
Окрім цього, як повідомив в судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 обвинувальний акт ним було направлено зі свого робочого місця, а саме відділу Дніпропетровської обласної прокуратури: м. Дніпро, вул. Чернишевського, буд. 23.
Таким чином, як Дніпропетровська обласна прокуратура так і відділ Дніпропетровської обласної прокуратури знаходяться в межах територіальної юрисдикції Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська, який станом на день направлення обвинувального акту в суд здійснює правосуддя.
В свою чергу Головне управління СБУ в Дніпропетровській області знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул. Святослава Хороброго, буд. 23.
У відповідності до ч. 1 ст. 291 КПК України обвинувальний акт складається слідчим, дізнавачем, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим, дізнавачем.
А тому слід звернути увагу, що місце складання обвинувального акту слідчим не є тотожним місцю закінчення досудового розслідування, оскільки ч. 1 ст. 291 КПК України наділяє прокурора правом самостійно скласти обвинувальний акт.
Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією Українита законами України.
Згідно ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.
Не може заслуговувати на увагу й позиція, згідно якої ч. 9 ст. 615 КПК України є спеціальною нормою та застосовується на період дії воєнного стану на території України, у тих випадках, коли з об`єктивних причин виникла неможливість здійснення правосуддя належним судом, або визначення територіальної юрисдикції суду щодо розгляду кримінального провадження іншим чином пов`язане із воєнним станом та/або наслідками воєнних дій, оскільки правова конструкція зазначеної норма побудована таким чином, що обов`язковою умовою застосування вимог ст. 615 КПК України є лише наявність в України воєнного стану.
При цьому, законодавець не пов`язує застосування зазначеної правової норми з веденням бойових дій, неможливістю здійснення правосуддя судом у зв`язку з бойовим діями та т.і.
Про це також свідчить й системний аналіз ст. 615 КПК України в цілому.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 615 КПК України вона застосовується за наявності двох обов`язкових складових: у разі введення воєнного стану та якщо відсутня об`єктивна можливість …
В свою чергу ч. 9 ст. 615 визначає лише єдину умову для розгляду справи судами, в межах територіальної юрисдикції яких закінчено досудове розслідування «Під час дії воєнного стану» і, як виняток, визначає можливість передачі справи до іншого суду лише у випадку неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя.
Більш того, законодавець чітко зазначив ще одне виключення в абзаці другому ч. 9 ст. 615 КК України, що положення цієї частини не поширюються на кримінальні провадження, обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності в яких скеровано до суду до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною, пов`язавши її дію виключно з введенням воєнного стану!
Про це також свідчить і назва розділу IX-1 КПК України «Особливий режим досудового розслідування, судового розгляду в умовах воєнного стану».
Слід зазначити, що 25 серпня 2022 року набрали чинності зміни до ч. 9 ст. 615 КПК України у відповідності до яких: під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, у межах територіальної юрисдикції яких вчинено кримінальне правопорушення, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.
Згідно обвинувального акту ОСОБА_3 у квітні 2022 року, але не пізніше 23 квітня 2022 року, перебуваючи за місцем свого проживання ( АДРЕСА_2 ), публічно поширював неправдиву інформацію про Православну церкву України. 27 липня 2022 року було проведенно обшук за місцем фактичного проживання ОСОБА_3 , а саме за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого було виявлено та вилучено мобільний телефон, яким користувався останній.
Таким чином, місцем вчинення кримінального правопорушення є: АДРЕСА_2 , що територіально відноситься до Соборного району м. Дніпро.
Відповідно до ч. 2 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Пунктом 6 ч. 2 ст. 412 КПК України передбачено що порушення прави підсудності є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, а тому безумовною підставою для скасування судового рішення.
Згідно з приписами статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Концепт належної правової процедури є одним із найзагальнішим і водночас фундаментальним явищем будь-якої демократичної правової держави сучасності.
В доктрині вітчизняного кримінального процесу під належною правовою процедурою розуміється такий порядок здійснення юридично значущих дій, який втілює на практиці верховенство права шляхом застосування до кожної особи тих норм права, що цілком відповідають усім важливим об`єктивно існуючим обставинам та дозволяють недвозначно та заздалегідь спрогнозувати таке застосування і його результати.
Аналізуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил територіальної підсудності та враховуючи положення ч. 2 ст. 34 КПК України, суд вважає за необхідне обвинувальний акт з угодою про визнання винуватості та додатками відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України направити до Дніпровського апеляційного суду для визначення територіальної підсудності.
На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 32, 34, 314, 412, ч. 9 ст. 615 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000180 внесений до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 серпня 2022 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України, направити до Дніпровського апеляційного суду для визначення територіальної підсудності.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1