Єдиний унікальний номер судової справи 201/7457/21
Номер провадження 1-кп/201/369/2022
ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2022 року м. Дніпро

вул. Паторжинського, 18 а

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі колегії суддів:

Головуючого - судді ОСОБА_1 ,

Суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_4 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисників обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

обвинуваченої ОСОБА_8 ,

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання процесуального керівника прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_5 про продовження ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, поданого в межах кримінального провадження, внесеного 22 липня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001458 за обвинуваченням:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дніпропетровська, громадянки України, зареєстрованої та проживаючою за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 262, ч. 1 ст. 263 КК України,

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м. Першотравенськ, Дніпропетровської області, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 2 ст. 262 КК України, -

встановив:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному 22 липня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001458 за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 262, ч. 1 ст. 263 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 2 ст. 262 КК України.

Під час підготовчого провадження прокурором подане клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком на 60 діб.

В обґрунтування доводів клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту прокурор посилався на те, що остання обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 2 ст. 262 КК України, за які передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, а тому є підстави вважати, що обвинувачена може переховуватися від суду через можливість призначення суворого покарання у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованих злочинів, незаконно впливати на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки їй відомі анкетні дані останніх.

Таким чином, на переконання прокурора, застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу стосовно ОСОБА_8 є недоцільним, оскільки не зможе забезпечити виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків, а тому просить продовжити відносно обвинуваченої ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 підтримав подане клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та просив його задовольнити.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_7 заперечувала проти клопотання прокурора про продовження її підзахисній запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, посилаючись на необґрунтованість та недоведеність заявлених прокурором ризиків, зазначила, що ОСОБА_8 не переховувалася та не має наміру переховуватися від органів досудового розслідування та суду, остання на даний час офіційно працевлаштована та її робота пов`язана з постійними відрядження. Крім того, зауважила на тому, що на даний час на території України введено військовий стан та вночі, під час повітряної тривоги, її підзахисна не має можливості спуститися до бомбосховища, яке розташоване у під`їзді сусіднього будинку.

Крім того, просила колегію суддів врахувати те, що її підзахисна своєю процесуальною поведінкою довела, що заявлені прокурором ризики значно зменшилися, у зв`язку з чим просила відмовити у задоволенні клопотання прокурора та обрати відносно обвинуваченої ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Обвинувачена ОСОБА_8 підтримала думку свого захисника, просила відмовити у задоволенні клопотання прокурора та обрати відносно неї запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_6 підтримав позицію захисника обвинуваченої ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_7 .

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

У рішенні Конституційного Суду України від 23 листопада 2017 року № 1-р/2017 вказано, що під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження. Конституційний Суд України виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 Кодексу).

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зав`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні

Разом з тим, частиною 4 статті 194 КПК України передбачено, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так, відповідно до ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 11 серпня 2021 року до ОСОБА_8 застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів до 09 жовтня 2021 року, який в подальшому був неодноразово продовжений.

Оцінюючи обґрунтування прокурора на підтвердження існування наведених у клопотанні ризиків, колегія суддів вважає, що прокурором доведена наявність достатніх підстав вважати, що ризики можливих спроб обвинуваченої ОСОБА_8 переховуватись від суду та незаконно впливати на потерпілих і свідків, які ще не допитані в суді, на час розгляду клопотання продовжують існувати, оскільки ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів, за які перебачено максимальне покарання у виді дванадцяти позбавлення волі, з конфіскацією майна та обізнана про анкетні дані потерпілих та свідків, на показах яких, у тому числі, базується висунуте останній обвинувачення.

Разом із цим, обвинувачена ОСОБА_8 протягом дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, жодного разу не допустила неявку в судове засідання, кожного разу зверталася до суду із клопотанням про надання дозволу на залишення місця проживання у зв`язку із відрядженням, пов`язаним з роботою, та кожного разу отримувала на це дозвіл суду, що, у свою чергу, свідчить про належну процесуальну поведінку обвинуваченої, навіть в період оголошеного в країні воєнного стану, та дотримання нею умов застосованого запобіжного заходу.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити про те, що відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в України» в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який в подальшому Указом Президента України № 133/2022 від 14.03.2022 року було продовжено з 26.03.2022 року ще на 30 діб.

Відповідно до обраного обвинуваченій ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, останній заборонено залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , де остання зареєстрована, з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин, у зв`язку з чим, у вказаний проміжок часу, під час оголошення повітряної тривоги на території м. Дніпро, обвинувачена ОСОБА_8 позбавлена об`єктивної можливості переміститися у безпечне для свого життя та здоров`я місце підвал/бомбосховище.

Отже, наведені вище обставини, зокрема, належна процесуальна поведінка обвинуваченої ОСОБА_10 , значно зменшують враховані судом під час застосування та продовження відносно обвинуваченої ОСОБА_8 запобіжного заходу ризики, та зважаючи на те, що прокурором не наведено нових достатніх обґрунтувань та підстав, які б свідчили про необхідність продовження саме такого запобіжного заходу, як домашній арешт, з урахуванням вимог ст. ч. 4 ст. 194 КПК України, колегія суддів приходить до переконання про відсутність підстав для продовження застосованого до ОСОБА_8 запобіжного заходу та задоволення клопотання прокурора.

Водночас, ураховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 2 ст. 262 КК України, одне з яких відноситься до категорії особливо тяжких, за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі до дванадцяти років та наявність зазначених вище ризиків, а також, оцінивши, наведених вище сукупність обставин, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, який, на переконання колегії суддів, здатний запобігти існуючим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_8 і виконання покладених на неї процесуальних обов`язків.

Запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання відповідно до ч. 1 ст. 179 КПК України полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

Тому, при застосуванні до обвинуваченої ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання колегія суддів вважає за необхідне покласти на обвинувачену ОСОБА_8 обов`язки у виді: не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована та проживає, без дозволу суду, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження; прибувати за кожною вимогою до суду, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні.

Також з урахуванням вимог ч. 2 ст. 179 КПК України колегія суддів вважає за необхідне роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_8 , що у разі невиконання нею обов`язків, покладених судом, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 22, 131-132, 179, 181, 184, 314-316, 369-372 КПК України, -

постановив:

У задоволенні клопотання процесуального керівника прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_5 про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_8 відмовити.

Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на неї обов`язків:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована та проживає, без дозволу суду, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження;

- прибувати за кожною вимогою до суду, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування із потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_8 , що у разі невиконання нею обов`язків, покладених судом, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Строк дії покладених на обвинувачену ОСОБА_8 обов`язків встановити до 04 червня 2022 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий, а якщо справа перебуває у провадження суду - прокурор.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - о 10 годині 30 хвилин 07 квітня 2022 року.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_3

Суддя ОСОБА_2