Провадження № 1-кс/761/8987/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28.07.2022 у справі № 761/14195/22, в рамках кримінального провадження № 0000634 від 26.05.2022,
В С Т А Н О В И В:
До Шевченківського районного суду міста Києва 16.08.2022 (вх. № 43580) надійшло клопотання ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28.07.2022 у справі № 761/14195/22, в рамках кримінального провадження № 0000634 від 26.05.2022.
В обґрунтування клопотання заявник зазначив, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28.07.2022 задоволене клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення посягань на функціонування економіки держави управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням посягань на функціонування економіки держави Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000634 від 26.05.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України, зокрема накладено арешт на корпоративні права нідерландської компанії «KARPATY CHEMICAL B.V.» у вигляді 100 % частки статутного капіталу ТОВ «Карпатнафтохім» (), що становить 2 321 013 145,89 гривень, заборонено державним реєстраторам та уповноваженим особам суб`єктів державної реєстрації в порядку виконання ухвали вчиняти будь-які дії, пов`язані з перереєстрацією та внесенням змін до установчих документів ТОВ «Карпатнафтохім» () та нерезидента «KARPATY CHEMICAL B.V.» та зобов`язано внести запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про заборону вчинення будь-яких дій, пов`язаних з перереєстрацією та внесенням змін до установчих документів ТОВ «Карпатнафтохім» (). Вважає, що арешт накладено необгрунтовано, оскільки у кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру; будь-яких рішень податковим органом про встановлення порушень ТОВ «Карпатнафтохім» вимог податкового законодавства не приймалось; висновки Аналітичного дослідження ДПС від 12.07.2022, та від 15.06.2021, складені державним інспектором ДПС України, як спеціалістом у кримінальному провадженні, є очевидно недопустимими і не можуть бути використані слідчим суддею при прийнятті процесуальних рішень. Крім того, висновки викладені у Аналітичному дослідженні, містять у собі посилання на ймовірність, тобто є припущенням.

Також зазначив, що прокурором не доведено належними доказами того, що корпоративні права нідерландської компанії «KARPATY CHEMICAL B.V.» зберегли на собі сліди злочину або були знаряддям його вчинення, а також того, що статутний капітал підприємств набутий (сформований) кримінально-протиправним шляхом, або здобутий в результаті розслідування кримінального правопорушення.

У судовому засіданні представники власника майна підтримали доводи клопотання, просили його задовольнити. Зазначили, що ТОВ «Карпатнафтохім» здійснює законну господарську діяльність, жодних непогашених зобов`язань перед бюджетом не має.

Прокурор у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання про скасування арешту майна, відтак просив відмовити у задоволенні клопотання. Зазначив про законність ухвали слідчого судді про арешт майна, та вказав, що станом на час розгляду даного клопотання обставини за яких було застосовано арешт не відпали.
Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення учасників судового провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наступне.
Приписами статей 131, 132 КПК України передбачено, що арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.
При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Як встановлено в судовому засіданні, другим відділом детективів захисту економіки у сфері обігу підакцизних товарів Бюро економічної безпеки України, під процесуальним керівництвом Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000634 від 26.05.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28.07.2022 (справа № 761/14195/22) задоволене клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення посягань на функціонування економіки держави управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням посягань на функціонування економіки держави Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000634 від 26.05.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України, зокрема накладено арешт на корпоративні права нідерландської компанії «KARPATY CHEMICAL B.V.» у вигляді 100 % частки статутного капіталу ТОВ «Карпатнафтохім» (), що становить 2 321 013 145,89 гривень, заборонено державним реєстраторам та уповноваженим особам суб`єктів державної реєстрації в порядку виконання ухвали вчиняти будь-які дії, пов`язані з перереєстрацією та внесенням змін до установчих документів ТОВ «Карпатнафтохім» () та нерезидента «KARPATY CHEMICAL B.V.» та зобов`язано внести запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про заборону вчинення будь-яких дій, пов`язаних з перереєстрацією та внесенням змін до установчих документів ТОВ «Карпатнафтохім» (код ).

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна за умови, що останній доведе, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладений необґрунтовано.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Практика Європейського суду з прав людини визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення у справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004).
Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).
Як вбачається зі змісту вказаної ухвали слідчого судді, підставою для накладення арешту на майно, послугувала наявність розумних підозр вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, та є речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000634 від 26.05.2022.
Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Разом із цим, ані клопотання прокурора про арешт майна, ані ухвала слідчого судді, постановлена за наслідками його розгляду, не містить посилання на матеріали кримінального провадження, здобуті в ході досудового розслідування, які свідчать про наявність розумних підозр вважати, що арештоване майно є доказом злочинів, за фактом вчинення яких здійснюється досудове розслідування.
Також, під час розгляду вказаного клопотання про скасування арешту майна, прокурором не надано слідчому судді допустимих, в розумінні ст. 86 КПК України, доказів на підтвердження того, що арештоване майно одержане злочинним шляхом, внаслідок вчинення кримінального правопорушення, чи є знаряддям злочину, як і не надано доказів що вказують про прямий, або опосередкований зв`язок посадових та інших осіб, які вчинили кримінальне правопорушення з обставинами, які є предметом досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.
При цьому, слідчий суддя звертає увагу на те, що на момент розгляду клопотання про скасування арешту майна, поданого в порядку ст. 174 КПК України, в даному кримінальному провадженні жодній особі про підозру не повідомлено, що безумовно суперечить загальним засадам кримінального провадження, зокрема принципу розумності строків, та істотно порушує право власності на таке майно.
На переконання слідчого судді, відсутні дані, які б виправдовували подальше втручання у володіння майном нерезидента «KARPATY CHEMICAL B.V.», оскільки органом досудового розслідування не доведено необхідність та наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження, потреби досудового розслідування у такому арешті майна; підстави, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння власником належним йому майном.
Водночас, слідчий суддя звертає увагу на те, що прийняття рішення у порядку ст. 174 КПК не є тотожними поняттями з переглядом судового рішення у апеляційному порядку, тому оскільки доводи заявника мають на своїй меті оскаржити підстави прийняття такого рішення, слідчий суддя не має повноважень надавати оцінку рішенню іншого судді.
Із урахуванням наведених норм та аналізу наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів, слід дійти висновку про відсутність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт корпоративних прав нідерландської компанії «KARPATY CHEMICAL B.V.» у вигляді 100 % частки статутного капіталу ТОВ «Карпатнафтохім» (), що становить 2 321 013 145, 89 гривень.
Крім того, слідчим суддею при накладенні арешту на корпоративні права підприємства, здійснено заборону державним реєстраторам та уповноваженим особам суб`єктів державної реєстрації в порядку виконання ухвали вчиняти дії, пов`язані з перереєстацією та внесення змін до установчих документів ТОВ «Карпатнафтохім» () та нерезидента «KARPATY CHEMICAL B.V.», що, як наслідок, підлягає скасуванню.
Керуючись статтями 2, 7, 9, 131-132, 159-166, 309, 372, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах KARPATY CHEMICAL B.V., про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28.07.2022 у справі № 761/14195/22 в рамках кримінального провадження № 0000634 від 26.05.2022 задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28.07.2022 у справі № 761/14195/22 в рамках кримінального провадження № 0000634 від 26.05.2022, а саме: корпоративних прав нідерландської компанії «KARPATY CHEMICAL B.V.» у вигляді 100 % частки статутного капіталу ТОВ «Карпатнафтохім» (), що становить 2 321 013 145, 89 гривень та заборону державним реєстраторам та уповноваженим особам суб`єктів державної реєстрації в порядку виконання ухвали вчиняти дії, пов`язані з перереєстацією та внесення змін до установчих документів ТОВ «Карпатнафтохім» () та нерезидента «KARPATY CHEMICAL B.V.».
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1