Справа №760/6390/22 1-кс/760/2115/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 червня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділення ВП № 1 Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0001187 від 31 травня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 307 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Слідча слідчого відділення ВП № 1 Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 звернулася до Солом`янського районного суду міста Києва з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0001187 від 31 травня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 307 КК України.
В обґрунтування заявленого клопотання зазначає, що у провадженні слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001187 від 31 травня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 307 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 31 травня 2022 року приблизно об 11?30 год. за адресою: АДРЕСА_1 затримано в порядку статті 208 КПК України громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який при собі зберігав 18 окремо розфасованих згортків із порошкоподібною речовиною невідомого походження. На підставі частини третьої статті 208 КПК України здійснено обшук затриманого в результаті проведення якого у ОСОБА_5 виявлено наступне: два згортки з невідомою речовиною в прозорому зіп пакеті, вилучено в спецпакет № SUD 1140827, мобільний телефон марки Iphone 11 Pro зеленого кольору в чорному чохлі, візитниця, ключі від автомобіля та паспорт громадянина України виданий на ім`я останнього, який вилучено в спеціальний пакет № SUD 1140826, 16 згортків з невідомою речовиною, які вилучено в спеціальний пакет № SUD 1140828.

В органу досудового розслідування, є підстави вважати, що в мобільному телефоні ОСОБА_5 міститься інформація яка має значення для кримінального провадження, зокрема фотознімки на яких зафіксовані місця зберігання «закладки» наркотичних засобів.

З метою всебічного, повного і неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, виникла необхідність у накладенні арешту на майно, яке належить ОСОБА_5 , з метою збереження речових доказів, а саме: мобільний телефон марки «Iphone 11 Pro» зеленого кольору в чорному чохлі чорного кольору; ключ від автомобіля марки «Citroen»; паспорт громадянина України (ID-картка № НОМЕР_1 ) виданий на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; візитницю з банківським картками «Приватбанку», «Монобанку», «Райфайзенк Банк», «А-Банк» та дисконтними картками.

Слідча в судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце судового засідання повідомлялася належними чином. 10 червня 2022 року подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, в якій зазначила, що підтримує клопотання в повному обсязі та просить його задовольнити.
Власник майна ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, про поважність причин неявки суд не повідомив.
Враховуючи положення частини першої статті 171 КПК України, відповідно до якої клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе здійснити розгляд клопотання у відсутність власника майна та слідчої.
Вивчивши клопотання та дослідивши матеріали додані до клопотання суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до частини першої статті 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Положеннями пункту 7 частини другої статті 131 КПК України та частиною першою статті 170 КПК України визначено, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який забезпечує тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001187 від 31 травня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 307 КК України.
31 травня 2022 року ОСОБА_5 затримано в порядку статті 208 КПК України, та згідно з протоколом про затримання, здійснено обшук затриманої особи, в ході якого виявлено: два згортки з невідомою речовиною в прозорому зіп пакеті, вилучено в спецпакет № SUD 1140827, мобільний телефон марки Iphone 11 Pro зеленого кольору в чорному чохлі, візитниця, ключі від автомобіля та паспорт громадянина України виданий на ім`я останнього, який вилучено в спеціальний пакет № SUD 1140826, 16 згортків з невідомою речовиною, які вилучено в спеціальний пакет № SUD 1140828.
01 червня 2022 постановою слідчої Солом`янського Управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 предмети, на які слідча просить накласти арешт, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001187.
Згідно з вимогами статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляд справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Стаття 1 Першого протоколу до європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку, передбаченому статтями 170-173 КПК України, слідчий суддя для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.
Згідно з частиною другою статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, а саме, є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У клопотанні слідчого зазначено, що арешт необхідно накласти з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки незастосування арешту майна може призвести до втрати, пошкодження, приховування, знищення, віядчуження речових доказів.
Таким чином, слідчим доведено наявність підстав вважати, що вказане майно, яке зазначене в клопотанні, є предметом, знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються.
Крім того, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання відчуження, знищення чи пошкодження майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.
Однак, що стосується вимоги накладення арешту на ключ від автомобіля марки «Citroen»; паспорт громадянина України (ID-картка № НОМЕР_1 ), виданий на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; візитницю з банківським картками «Приватбанку», «Монобанку», «Райфайзенк Банк», «А-Банк» та дисконтними картками, слідчий суддя вважає, що вона не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
У клопотанні не надано будь-якої оцінки щодо правової підстави для арешту на вказані предмети, не зазначено та належним чином не обґрунтувано, яким чином вказані речі мають відношення до кримінального провадження, які саме сліди вчинення кримінального правопорушення могли залишитись на них та чи можна взагалі їх використовувати як речовий доказ у кримінальному провадженні.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання та його часткове задоволення.
Що стосується поновлення строку на подання клопотання про накладення арешту, то слідчий суддя вважає, що воно не підлягає розгляду, оскільки зазначене клопотання подано в строк, передбачений частиною пятою статті 171 КПК України.
З огляду на викладене та керуючись статтями 131, 170-173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И Л А :
Клопотання задовольнити частково.
Накласти арешт на мобільний телефон марки «Iphone 11 Pro» зеленого кольору в чорному чохлі чорного кольору, який було вилучено відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на підставі частини третьої статті 208 КПК України.
В іншій частині клопотання відмовити.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Київського апеляційного суду.
Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: ОСОБА_1