Справа №694/1263/22
провадження № 1-кс/694/465/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.07.2022 року м. Звенигородка
Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Звенигородка клопотання дізнавача СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000253 від 25.05.2022р.,

в с т а н о в и в:

Дізнавач СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, в якому просить з метою забезпечення цивільного позову в рамках кримінального провадження № 0000253 від 25.05.2022р, накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-житловий будинок, об`єкт житлової нерухомості, загальна площа (кв.м.): 119,4, житлова площа (кв.м.): 51,6, що за розташований адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 1212;

-житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , житлова площа (кв.м.): 27,3; площа земельної ділянки (кв.м.): 739, реєстраційний номер 11577181;

-автомобіль SKODA OCTAVIA A5, номерний знак НОМЕР_1 , 2009 року випуску, кузов № НОМЕР_2 .

В обґрунтування клопотання дізнавач посилається на те, що у вчиненні кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженець с. Попівка Звенигородського району Черкаської області, житель АДРЕСА_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Розмір шкоди завданої ОСОБА_4 внаслідок вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, складає 295494 (двісті дев`яносто п`ять тисяч чотириста дев`яносто чотири) гривні 00 коп, що підтверджується висновком експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи № 1136/1340-1341/22-23 від 18.07.2022. Враховуючи розмір завданої навколишньому природному середовищу шкоди, розмір позовних вимог складатиме 295494 (двісті дев`яносто п`ять тисяч чотириста дев`яносто чотири) гривні 00 коп.
Дізнавач СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася. Подала заяву про розгляд клопотання без її участі. Просить клопотання задоволити. Разом із тим, прокурор просив розглянути дане клопотання без участі власника майна ОСОБА_4 .

За наведених обставин, слідчий суддя вирішив за можливе розглядати дане клопотання без участі сторін.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не надходило, відтак фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до положень КПК України, вирішуючи питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у кожному випадку розгляду відповідних клопотань слідчі судді зобов`язані: сумлінно і принципово здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, діяти у межах і відповідно до вимог закону; перевіряти наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, з`ясовувати можливість досягнення мети, на яку посилається автор клопотання, без застосування цих заходів.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Положеннями ч. 6 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Як встановлено в ході судового розгляду клопотання, прокурором було подано позовну заяву про відшкодування матеріальної шкоди, завданої в результаті кримінального правопорушення, у якій останній просив стягнути з ОСОБА_4 грошові кошти в сумі 295494 (двісті дев`яносто п`ять тисяч чотириста дев`яносто чотири) гривні 00 коп., які завдані його неправомірними діями з метою відшкодування шкоди завданої державі в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області та виконавчого комітету Водяницької сільської ради Звенигородського району Черкаської області.

Також встановлено, що Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має у власності житловий будинок, об`єкт житлової нерухомості, загальна площа (кв.м.): 119,4, житлова площа (кв.м.): 51,6, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 1212, а також житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , житлова площа (кв.м.): 27,3; площа земельної ділянки (кв.м.): 739, реєстраційний номер 11577181.
Відповідно до повідомлення ТСЦ МВС № 7143 від 20.07.2022 року № 31/23/43-272 на гр. ОСОБА_4 , станом на 20.07.2022 року, зареєстрований транспортний засіб: SKODA OCTAVIA A5, номерний знак НОМЕР_1 , 2009 року випуску, кузов № НОМЕР_2 .

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку в т.ч. на рухоме чи нерухоме майно.

При вирішенні клопотання слідчий суддя враховує мотиви клопотання та обґрунтування його слідчим, склад майна, на яке слідчий просить накласти арешт, потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту.

Так, підставою накладення арешту вказано відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення. Підозрюваним є ОСОБА_4 .

Разом з тим, враховуючи розмір шкоди (суму стягнення за цивільним позовом), слідчий суддя вважає за доцільне накласти арешт лише на автомобіль. Оскільки саме такий арешт буде спів мірним із заявленими вимогами.

На підставі вищевикладеного, з метою забезпечення можливого відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення (цивільний позов), слідчий суддя клопотання дізнавача вважає таким, що підлягає частковому задоволенню накладенню арешту на майно, належне саме ОСОБА_4 .

Керуючись ст.ст.131, 170-173 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання дізнавача СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000253 від 25.05.2022р., задовольнити частково.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-автомобіль SKODA OCTAVIA A5, номерний знак НОМЕР_1 , 2009 року випуску, кузов № НОМЕР_2 .

В решті клопотання відмовити.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1