Справа №639/1974/22
Провадження №1-кс/639/882/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 жовтня 2022 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000435 від 09.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,
ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 звернулася до Жовтневого районного суду м. Харкова із вказаним клопотанням, що надійшло до суду 21.10.2022, в якому просить накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів на вилучене під час проведення 23.08.2022 огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 майно.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, дійшов таких висновків.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Відповідно до положень статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Положеннями ч. 2 ст. 171 КПК України визначено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно з вимогами абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Разом із цим, положеннями ч. 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвалами слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 29.08.2022, 22.09.2022, 29.09.2022 13.10.2022 та постановлено повернути клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин.

21.10.2022 слідчий повторно звернувся до слідчого судді із відповідним клопотанням, яке затверджено прокурором, однак не в повній мірі врахував недоліки клопотання, що зазначені в ухвалах слідчого судді про повернення такого клопотання.

Судовим розглядом встановлено, що клопотання про арешт майна подано слідчим у межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000435 від 09.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, в ході досудового розслідування якого встановлено, що 07.06.2022 вдень, ОСОБА_4 знаходився за адресою: АДРЕСА_2 , коли невідома особа шляхом зловживання його довірою шахрайським шляхом заволоділа з картки «Приват Банку» його грошовими коштами, використавши електронно-обчислювальну техніку.
Станом на час звернення слідчого з клопотанням про накладення арешту на вилучене під час проведеного 23.08.2022 огляду місця події майно, підозру жодній особі не повідомлено.
За правилами частин 1, 2 статті 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Виходячи з наведених положень КПК України власники зазначеного у клопотанні майна на цьому етапі досудового розслідування у кримінальному провадженні мають статус третьої особи, що обумовлено необхідністю звернення з подібним клопотанням про арешт майна не слідчим, а прокурором, як того вимагають норми частини 2 статті 64-2 КПК України, що повинно було бути підставою для постановлення процесуального рішення, передбаченого частиною 3 статті 172 КПК України, щодо повернення прокурору матеріалів клопотання.
Така позиція повністю узгоджується зі сталою практикою Харківського апеляційного суду, викладеною, зокрема, в ухвалі від 17.06.2021 у провадженні № 11-сс/818/792/21 (справа № 626/676/21, провадження № 1-кс/626/237/21).
Про ці недоліки клопотання слідчого було зазначено, зокрема, у вище вказаній ухвалі слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 29.09.2022, 13.10.2022, однак наразі не усунуто.

Крім цього, зі змісту клопотання та долучених до нього матеріалів видно, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, належить різним власникам.
Однак згідно п. 6 листа ВСС України від 05.04.2013 № 223-558/0/4-13 у межах одного кримінального провадження клопотання про застосування заходів забезпечення вноситься щодо кожної особи окремо.
Отже, клопотання про арешт майна має подаватися відносно одного підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, а не щодо декількох.
Також,усупереч вимогам п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України до клопотання не додано документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. Це позбавляє слідчого суддю виконати вимоги ст. 172 КПК України щодо обов`язкового повідомлення власника (користувача) майна про розгляд клопотання.

Про ці недоліки клопотання слідчого було зазначено у вище вказаних ухвалах слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 29.08.2022, 22.09.2022 та 29.09.2022, 13.10.2022однак наразі не усунуто.

Крім цього, звертаючись 21.10.2022 із клопотанням про накладення арешту на майно, яке вилучене 23.08.2022, слідчий не порушує питання про поновлення пропущених строків звернення з таким клопотанням, не доводить поважності причин такого пропуску, а також не долучає жодних доказів, які б свідчили про дотримання слідчим передбачених ч. 5 ст. 171 КПК України строків, з урахуванням положень ст. 116 цього ж Кодексу.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, а відтак підлягає поверненню прокурору відповідно до вимог ч. 3 ст. 172 КПК України для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 21.10.2022 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000435 від 09.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, - повернути прокурору на 72 години для усунення недоліків відповідно до статті 171 КПК України, з моменту отримання копії повного тексту ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1