ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/838/22
провадження № 1-кс/753/1248/22
У Х В А Л А

"20" липня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Торговий дім «ПАРТСЕТ», про скасування арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 000537 від 24 квітня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва подано клопотання про скасування арешту майна адвокатом ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Торговий дім «Партсет» (далі - Товариство).

На підставі протоколу автоматизованого розподілу від 13.07.2022 вказане клопотання передано на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

У вказаному клопотанні заявник просить:

1) скасувати арешт, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 06 червня 2019 року у справі № 757/29438/19-к в частині майна, що належить Товариству та вилучене у ході проведення обшуку 04 червня 2019 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 1. ричаг підвіски передній верхній без індивідуальних номерів - 20 штук; 2. ричаг підвіски задній нижній без індивідуальних номерів - 20 штук; 3. ричаг підвіски без індивідуальних номерів - 40 штук; 4. коробка передач № У12ВТ7830 (17543061); 5. коробка передач № К118Т8148 (175431СБ); 6. коробка передач № І09ВТ1903 (17543СБ1); 7. коробка передач № І10ВТ7179 (17543СБ1); 8. редуктор колісний передній лівий без індивідуальних номерів - 1 шт.; 9. редуктор колісний передній правий без індивідуальних номерів - 2 шт.; 10. редуктор колісний передній задній без індивідуальних номерів - 2 шт.

2) повернути Товариству повернути вказані запчастини до бронетехніки;

3) скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2019 у справі № 757/35894/19-к на рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «ПАРТСЕТ» р/р НОМЕР_1 (наразі - НОМЕР_2 ), що відкритий в філії «КИЇВСІТІ» в ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 380775);

4) скасувати арешт, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2019 у справі № 757/35860/19-к на рахунок ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ПАРТСЕТ» р/р НОМЕР_3 (наразі НОМЕР_4 ) в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ».

Клопотання мотивовано тим, що арешт на майно накладений передчасно, в арешті майна відпала потреба та арешт призвів до зупинення господарської діяльності Товариства. Окрім цього, накладений арешт на запчастини та рахунки завдає шкоди законним правам та інтересам Товариства, оскільки Товариство:

не може забрати зі зберігання належне йому майно та реалізувати його;

не може розраховуватись за наявними у нього зобов`язаннями, у зв`язку з чим порушуються умови договірів та створюється загроза нарахування штрафних санкцій;

в умовах карантину такий арешт може призвести до ліквідації підприємства у зв`язку з втратою клієнтів, репутації та неможливості провадити повноцінну господарську діяльність.

У судове засідання скаржник не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. Неявка заявника у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

До початку засідання від прокурора також надійшли письмові заперечення на клопотання представника заявника, а також заяву про розгляд клопотання без його участі, в якому прокурор просив у задоволенні клопотання відмовити у повному обсязі.

Слідчий суддя заслухавши думки учасників судового розгляду, перевіривши клопотання із доданими матеріалами, письмові пояснення та заперечення на нього, й дійшла таких висновків.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 94, 132, 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна суд повинен урахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування спеціальної конфіскації, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявляти клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, а також відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже при вирішенні слідчим суддею або судом питання щодо скасування арешту майна - для його вирішення необхідно дати відповідь на два питання: чи відпала потреба в подальшому застосуванні арешту майна та чи було арешт накладено необґрунтовано.

Так, 06.06.2019 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва розглядалось клопотання про арешт майна слідчого другого слідчого відділу Третього управління організації досудових розслідувань Державного бюро розслідувань, погоджене прокурором відділу Генеральної прокуратури України, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000537 від 24.04.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

У цьому кримінальному провадженні досліджуються обставини зловживання своїм службовим становищем службовими особами підприємств оборонно-промислового комплексу, внаслідок чого державі були заподіяні збитки у особливо великих розмірах.

У матеріалаї провадження наявні відомості, що в рамках державного оборонного замовлення між державним замовником, в особі Міністерства оборони України та виконавцем оборонного замовлення, в особі Державного підприємства «Київський бронетанковий завод» (далі - ДП «КБТЗ»), було укладено ряд державних контрактів щодо виготовлення для потреб Збройних Сил України бронетранспортерів БТР-3ДА.

Так, 02.07.2018 між ДП «КБТЗ» та Товариством було укладено договір підряду, в рамках якого, для маскування реального технічного стану бронетанкового майна, на території ДП «КБТЗ», під виглядом стендових випробувань було проведено ремонт та косметичне відновлення 35 одиниць колісних редукторів та 12 одиниць мостів до бронетранспортерів, які були у використанні.

У подальшому, 30.07.2018 між ДП «КБТЗ» та Товариством було укладено договір поставки на загальну суму 9 140 775,6 грн, в рамках якого, під виглядом нових, було здійснено поставку комплектуючих та запчастин до БТР-3ДА, у тому числі відновлених та відремонтованих на території ДП «КБТЗ» 35 одиниць колісних редукторів та 12 одиниць мостів до бронетранспортерів, які вже були у використанні та не відповідають встановленим технічним вимогам.

Згідно з аналізом податкової звітності з податку на додану вартість, за період з 01.05.2018 до 30.04.2019, проведеного ГУ ДФС у м. Києві, встановлено, що Товариство здійснювало придбання товарно-матеріальних ціннсотей у трьох товариств, ті, у свою чергу, відображають у податковій звітності придбання зазанчених товарів у дев`яти інших товариствах, а останні здійснювали їх придбання у суб`єктів господарювання з наступною номенклатурою: «черевики чоловічі», «туфлі спортивні», «мінітрактор чотирьохколісний», «мотоблок для обробки землі», «олія соняшникова сира нерафінована», «шрот соняшниковий», «захисні головні убори з пластмаси» тощо, тим самим здійснювали підміну номенклатури та штучно формували податковий кредит певним підприєствам.

Також було встановлено, що ці підприємства через ланцюг транзитно-конвертаційних груп, брали участь у схемах з мінімізації податкових зобов`язань, шляхом підміни номенклатури товарів у податковому обліку та проведення фіктивних (безтоварних) фінансово-господарських операцій.

04.06.2019 відповідно до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва було проведено обшук на території ДП «КБТЗ», в ході якого виявлено та вилучено комплекс запчастин, поставлених ТОВ «Торговий дім «Партсет» невідомого походження та сумнівної якості.

Надалі ці запчастини постановою слідчого від 05.06.2019 були визнані речовими доказами.

Отже, слідчий суддя за наслідками розгляду цього клопотання дійшла висновку про необхідність накладення арешту, оскільки слідчий довів, що ці запчастини є предметом вчинення злочину, могли бути набути кримінально протиправним шляхом та отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідають критеріям за ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

Також в армках цього кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0000537 від 24.06.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, було подано клопотання до слідчого судді щодо арешту рахунків Товариства, яке було задоволено 12.07.2019.

Як вбачається з цієї ухвали слідчим суддею, окрім наведеного вище щодо невідомого походження та сумнівної якості запчастин, мотивовано рішення встановленням тієї обставини, що між Державним підприємством «Харківський бронетанковий завод» (далі - ДП «ХБТЗ») та ТОВ «Торговий дім «Партсет» укладено договір поставки на суму 6,8 млн грн. У свою чергу частина деталей, які були поставлені Товариством на адресу ДП «ХБТЗ» не проходила вхідний контроль якості. Під час виконання вказаного договору ДП «ХБТЗ» здійснило перерахування Товариству за поставлені запчастини, невідомого походження та сумнівної якості, грошові кошти у сумі приблизно 4,7 млн грн, іншу суму грошових коштів не перерахувало на підставі не реєстрації Товариством податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, накладення арешту було мотивовано з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

З огляду на викладене, слідчий суддя не вбачає підстав стверджувати, що вказаними ухвалами арешт було накладено необґрунтовано, тому в цій частині доводи клопотання заявника слідчий суддя визнає безпідставними.

Щодо того чи відпала необхідність у застосуванні такого заходу як арешт майна.

Так, наразі триває досудове розслідування, строк якого продовжено до 24.04.2023.

Після зміни підслідності матеріали цього кримінального провадження, що налічують 45 томів, лише у січні цього року прийняті слідчим відділом Дарницького УП ГУНП у м. Києві на підставі постанови від 30.11.2021 прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Об`єднаних сил.

У провадженні проведені експертизи, за наслідками яких також було встановлено, що запчастини, на які накладено арешт, мають зрізані та перебиті ідентифікаційні номери.

За вказаних обставин, певне тимчасове втручання в реалізацію права власності, яке прямо передбачено законом, не суперечить змісту ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки переслідує легітимну мету в суспільних інтересах розгляду кримінального провадження, з дотриманням справедливого балансу інтересів.

У слідчого судді наразі відсутні підстави вважати, що накладений арешт є нерозумним та неспіврозмірним обмеженням права власності завданням кримінального провадження.

Що стосується доводів заявника про те, що арешт коштів ставить під загрозу ведення належної господарської діяльності під час воєнного стану, то до вказаного суд відноситься критично, оскільки Товариство продовжує здійснювати діяльність, але не у повному обсязі, як і останній час, до початку війни.

З урахуванням того, що досудове розсідування триває, арешт на майно, яке фактично Товариству не належить, та на рахунки Товариства є співмірним заходом забезпечення кримінального провадження; в ході розгляду клопотання, судом не встановлені та учасниками провадження не доведені обставини, які б давали підстави вважати, що на цей час відпала потреба у дії такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, заявником не доведено необґрунтованості накладення такого арешту, а тому підстави для скасування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження - відсутні.

Керуючись ст.ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Торговий дім «ПАРТСЕТ», про скасування арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 000537 від 24.04.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1