Справа № 309/3757/22
Провадження № 1-кс/309/559/22
У Х В А Л А

05 вересня 2022 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000360 щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна ,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000360 щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, звернувся в суд з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна .

Клопотання вмотивовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 01 вересня 2022 року, приблизно о 22 годині 00 хвилин, ОСОБА_5 , умисно, тобто усвідомлюючи протиправність карність та суспільну небезпечність своїх дій, а також настання суспільно небезпечних наслідків, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин та ревнощів із його колишньою співмешканкою ОСОБА_6 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, прийшов на подвір`я АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_6 , тримаючи в правій руці кухонний ніж, який приніс із собою, маючи прямий умисел на спричинення тілесних ушкоджень підійшов до ОСОБА_7 , який в той час перебував на території вище вказаного подвір`я де наніс один удар вказаним ножом в область грудної клітки, в результаті чого спричинив ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення правої половини грудної клітки з наскрізним пораненням середньої долі правої легені.

В ході огляду місця події 02.09.2022 в с. Стеблівка по вул. Гагаріна було виявлено та вилучено: на відстані 8 м. від лівого кута будинку №8 по вул. Гагаріна в с. Стеблівка та на відстані 0,1 м. від правого краю проїжджої частини дороги виявлено пляму речовини бурого кольору з якої зроблено змив та упаковано у паперовий конверт №1, на відстані 9 м. від лівого кута будинку №8 по вул. Гагаріна в с. Стеблівка та на відстані 0,3 м. від правого краю проїжджої частини дороги виявлено пляму речовини бурого кольору з якої зроблено змив та упаковано у паперовий конверт №2, на відстані 11 м. від лівого кута будинку №8 по вул. Гагаріна в с. Стеблівка та на відстані 1,1 м. від правого краю проїжджої частини дороги виявлено пляму речовини бурого кольору з якої зроблено змив та упаковано у паперовий конверт №3, на відстані 14 м. від лівого кута будинку №8 по вул. Гагаріна в с. Стеблівка та на відстані 0 м. від правого краю проїжджої частини дороги виявлено пляму речовини бурого кольору з якої зроблено змив та упаковано у паперовий конверт №4, на відстані 21, 5 м. від лівого кута будинку №8 по вул. Гагаріна в с. Стеблівка та на відстані 0,5 м. від лівого краю проїжджої частини дороги виявлено пляму речовини бурого кольору з якої зроблено змив та упаковано у паперовий конверт №5. Окрім цього продовжуючи огляд на території подвір`я АДРЕСА_1 на відстані 3,5 м. від стіни буд. №4 та на відстані 25 м. від лівого краю проїжджої частини дороги виявлено пляму речовини бурого кольору з якої зроблено змив та упаковано у паперовий конверт №6.

Також, 02.09.2022 в ході огляду місця події в АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав ніж із чорною рукояткою та ніж із сірою рукояткою із слідами речовини бурого кольору, які упаковано у два окремі паперові конверти.

02.09.2022 на підстав постанови прокурора про відібрання біологічних зразків для проведення експертиз ОСОБА_4 було проведено змиви правої та лівої рук ОСОБА_5 , які упаковано у два окремі паперові конверти.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям зазначеним у частині 2 ст.167 КПК України, тобто критеріям тимчасово вилученого майна.

На підставі викладеного, та у зв`язку з тим, що вилучені речі є речовими доказами у кримінальному провадженні, по яким необхідно провести ряд судових експертиз, та згідно п.4 ст. 2 ст. 167 КПК України відповідають критеріям тимчасово вилученого майна, однак в разі не накладення арешту їх необхідно негайно повернути, згідно ч.5 ст.171 КПК України, особі у якої вилучено, що може привести до втрати чи знищення речових доказів, слідчий просить накласти на них арешт.

В судове засідання слідчий СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 не зявився надіславши суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність

В судове засідання власник вилученого майна ОСОБА_5 не зявився надіславши суду заяву про розгляд справи у його відсутність.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно ж до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, в судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу.

При цьому, слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку ст. 94 КПК України встановлено, що таке майно дійсно відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Саме клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів передбачених Главою 17 Розділу ІІ КПК України, на які може бути накладено арешт.

Крім того, на підставі вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.

Також, у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.).

При цьому, у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.

За таких обставин, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

Керуючись ст. ст. 171, 172 КПК України, суддя слідчий

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000360 щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна задоволити .

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно у даному кримінальному провадженні, а саме на шість змивів речовини бурого кольору вилучених в ході ОМП в с. Стеблівка по вул. Гагаріна Хустського району, які упаковано у шість окремих паперових конвертів, два ножі із чорною та сірою рукояткою, які упаковано у два окремі паперові конверти та змиви з правої та лівої рук, які упаковано у два окремі паперові конверти.

В силу ст. 175 КПК України, негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 та прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1