УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_2 при секретарі ОСОБА_3, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 серпня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000202, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 липня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

в с т а н о в и в:

13 вересня 2022 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 серпня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000202, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 липня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

У судове засідання адвокат ОСОБА_4., будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, не з`явився, однак на адресу суду 27 вересня 2022 року надіслав заяву, в якій просив залишити клопотання про скасування арешту майна без розгляду.

Прокурор відділу Дарницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_5, за клопотанням якого було накладено арешт на майно, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явився та не повідомив суд про причини свого неприбуття.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, а також враховуючи позицію адвоката ОСОБА_4, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Частиною 6 статті 9 КПК України встановлено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, зокрема, принцип диспозитивності.

У свою чергу, згідно зі ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. При цьому, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Враховуючи те, що адвокатом ОСОБА_4 подано до суду заяву, в якій він просив клопотання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 серпня 2022 року, залишити без розгляду, слідчий суддя, виходячи з того, що він наділений процесуальними повноваженнями вирішувати виключно ті питання, що винесені на його розгляд сторонами, приходить до висновку про необхідність залишення без розгляду клопотання про скасування арешту майна.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 9, 26, 174, 309, 532 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 серпня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000202, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 липня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_2