Провадження № 1-кс/686/9108/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хмельницькому клопотання слідчого відділення розслідування злочинів в сфері господарської та службової діяльності СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором, про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000332,

встановив:

12.10.2022 слідчий відділення розслідування злочинів в сфері господарської та службової діяльності СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням, погодженим з начальником Ярмолинецького відділу Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: квартиру загальною площею 60,7 кв.м , загальною вартістю 98 602 гривень, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; земельну ділянку з кадастровим номером :01:004:0028, площею 0,052 кв.м.; земельну ділянку з кадастровим номером :01:003:0012, площею 0,072 кв.м.; земельну ділянку з кадастровим номером :01:004:0027, площею 0,25 кв.м.; земельну ділянку з кадастровим номером :04:007:0007, площею 2,1039 кв.м.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що « ОСОБА_5 підозрюється у складанні, видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України та у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненим повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Так, ОСОБА_5 , підозрюється в тому, що в грудні 2018 року він склав завідомо неправдивий офіційний документ, рішення 29 сесії VII скликання Кадиївської сільської ради від 22.12.2018 № 5 «Про преміювання та надання матеріальної допомоги сільському голові в 2019 році»( з додатками), без винесення його на обговорення депутатів Кадиївської сільської ради на пленарному засіданні 22.12.2018 та без голосування депутатами за його прийняття, що є грубим порушенням процедури прийняття рішення сесій та свідчить про те, що Кадиївській сільський голова ОСОБА_5 діяв не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Внаслідок службового підроблення Кадиївським сільським головою Ярмолинецького району Хмельницької області ОСОБА_5 рішення 29 сесії Кадиївської сільської ради № 5 від 22.12.2018 ( з додатками), останньому безпідставно нараховано та забезпечено надходження на розрахунковий рахунок, що належить йому, грошових коштів в якості безпідставно нарахованої і виплаченої премії за 2019 рік, в розмірі 99 226,67 грн.

Також, ОСОБА_5 обіймаючи посаду Кадиївського сільського голови та будучи службовою особою органу місцевого самоврядування, зловживаючи своїм службовим становищем, умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для себе, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, заволодів грошовими коштами Кадиївської сільської ради Ярмолинецького району Хмельницької області, за період 2019 року в якості безпідставно нарахованої та виплаченої премії у розмірі 99 226,67 грн, чим заподіяв Ярмолинецькій селищній раді Хмельницького району Хмельницької області, яка є правонаступником Кадиївської сільської ради Ярмолинецького району, майнової шкоди на вказану суму.

Також, Кадиївський сільський голова ОСОБА_5 в січні 2020 року склав завідомо неправдивий офіційний документ, рішення 38 сесії VII скликання Кадиївської сільської ради від 28.01.2020 № 5 «Про преміювання та надання матеріальної допомоги сільському голові», (з додатками), без винесення його на обговорення депутатів Кадиївської сільської ради на пленарному засіданні 28.01.2020 та без голосування депутатами за його прийняття, що є грубим порушенням процедури прийняття рішення сесій та свідчить про те, що Кадиївській сільський голова ОСОБА_5 діяв не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Окрім того, достовірно знаючи що загальний склад депутатів Кадиївської сільської ради становить 12 депутатів, а тому в силу приписів ч.12 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь не менше 7 депутатів, Кадиївським сільським головою ОСОБА_5 , за присутності 6 депутатів Кадиївської сільської ради на пленарному засіданні сесії 28.01.2020, згідно результатів поіменного голосування в кількості 6 депутатів за рішення сесії Кадиївської сільської ради від 28.01.2020, проведено неповноважну сесію, на якій прийнято вказане рішення.

Внаслідок службового підроблення Кадиївським сільським головою Ярмолинецького району Хмельницької області ОСОБА_5 рішення 38 сесії Кадиївської сільської ради № 5 від 28.01.2020 (з додатками), останньому безпідставно нараховано та забезпечено надходження на розрахунковий рахунок, що належить йому, грошових коштів в якості безпідставно нарахованої і виплаченої премії за 2020 рік, в розмірі 60 060,0 грн.

Таким чином, в ході досудового розслідування кримінального провадження № 0000332 від 21.12.2019 за ч.1 ст.366, ч.2,3 ст.191 КК України встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 своїми умисними діями спричинив Ярмолинецькій територіальній громаді майнової шкоди на загальну суму 159 286,67 грн.

В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження, 11.10.2021 процесуальним прокурором в кримінальному провадженні в порядку ст.128 КПК України заявлено цивільний позов в інтересах держави в особі Ярмолинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням в розмірі 159 286 грн. 67 коп.

В ході виконання доручення слідчого щодо отримання відомостей з реєстру нерухомого майна щодо майна та активів на території України, які належать ОСОБА_5 встановлено, згідно інформації Агентства з Розшуку та Менеджменту Активів, а також Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, ОСОБА_5 , НОМЕР_2 , на праві власності належать наступні об`єкти нерухомого майна:

- квартира загальною площею 60,7 кв.м , загальною вартістю 98 602 гривень, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельна ділянка з кадастровим номером :01:004:0028, площею 0,052 кв.м.;

- земельна ділянка з кадастровим номером :01:003:0012, площею 0,072 кв.м. ;

- земельна ділянка з кадастровим номером :01:004:0027, площею 0,25 кв.м.;

- земельна ділянка з кадастровим номером :04:007:0007, площею 2,1039 кв.м.».

Прокурор у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином.

Слідчий ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі та без участі власника майна. Вимоги клопотання підтримав.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

З урахуванням наведеного, оскільки клопотання подане з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, для запобігання спробам відчуження указаного майна або вжиття підозрюваним інших заходів, які зашкодять досудовому розслідуванню кримінального провадження, слідча суддя вважає можливим проводити розгляд клопотання без повідомлення власника майна.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Статтею 170 КПК України передбачено тимчасове, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду підозрюваного права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, для забезпечення цивільного позову, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Згідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Звертаючись до суду з клопотанням про арешт майна ініціатор клопотання зазначив, що метою такого заходу кримінального провадження є відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Виходячи зі змісту зазначеної норми закону, накладення арешту на майно з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінальних правопорушень, передбачає наявність обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні.

Положеннями ч. 1, 3 ст. 128 КПК України передбачено, що особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом, також в інтересах громадян, які через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Конвенцією, зокрема ст. 1 Першого протоколу до неї передбачено право кожної фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнано право держави на здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів. Гарантії здійснення права власності та його захисту закріплено й у вітчизняному законодавстві.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу.

Відділенням розслідування злочинів в сфері господарської та службової діяльності СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000332 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч.3 ст.191, ч. 1 ст. 366 КК України, відомості у якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.12.2019 року.

07 жовтня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000332 складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст.191 КК України.

Відповідно до Витягу № 310319394 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта із РНОКПП НОМЕР_1 (вказаний ідентифікаційний номер присвоєно підозрюваному ОСОБА_5 ), ОСОБА_5 на праві приватної власності належить земельні ділянки: з кадастровим номером :01:004:0028 площею 0,052 кв.м.; з кадастровим номером :01:003:0012 площею 0,072 кв.м.; з кадастровим номером :01:004:0027 площею 0,25 кв.м.; з кадастровим номером :04:007:0007 площею 2,1039 кв.м.; кв. АДРЕСА_2

11.10.2022 прокурор у кримінальному провадженні начальник Ярмолинецького відділу Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_4 подав в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Ярмолинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області цивільний позов, в порядку ст. 128 КПК України, про стягнення з ОСОБА_5 завданої злочином майнової шкоди у сумі 159 286,67 грн. на користь Ярмолинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області.

Отже, оцінюючи зміст долученого до матеріалів клопотання цивільного позову та додатків до нього, слід зазначити, що завдана шкода оцінюється позивачем у сумі 159 286,67 грн.

Відповідно до Витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, сформованого ГУ Держгеокадастр у Хмельницькій області 12.10.2022, земельна ділянка з кадастровим номером :01:004:0028 оцінюється у сумі 2411,96 грн.

Відповідно до Витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, сформованого ГУ Держгеокадастр у Хмельницькій області 12.10.2022, земельна ділянка з кадастровим номером :01:004:0027 оцінюється у сумі 22434,65 грн.

Відповідно до Витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, сформованого ГУ Держгеокадастр у Хмельницькій області 12.10.2022, земельна ділянка з кадастровим номером :01:003:0012 оцінюється у сумі 3339,64 грн.

Відповідно до Витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, сформованого ГУ Держгеокадастр у Хмельницькій області 12.10.2022, земельна ділянка з кадастровим номером :04:007:0007 оцінюється у сумі 102364,00 грн.

Тобто, загальна сума, у яку оцінюються земельні ділянки, щодо яких ініційоване подане клопотання, становить 130 550,25 грн.

Квартира АДРЕСА_2 згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, станом на дату внесення запису 26.09.2007 оцінюється у сумі 98602 грн.

Вирішуючи клопотання, слідчий суддя повинен враховувати співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання підлягає частковому задоволенню, з урахуванням вартості майна, яке є співмірним розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням і зазначеної у цивільному позові.

У зв`язку із викладеним, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження майна та забезпечення у подальшому можливості відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінальних правопорушень, у яких підозрюється його власник, слідча суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання та накладення арешту з тимчасовим позбавленням права на відчуження на: земельну ділянку з кадастровим номером :01:004:0028, площею 0,052 кв.м.; земельну ділянку з кадастровим номером :01:003:0012, площею 0,072 кв.м.; земельну ділянку з кадастровим номером :01:004:0027, площею 0,25 кв.м.; земельну ділянку з кадастровим номером :04:007:0007, площею 2,1039 кв.м., сукупна вартість яких є співмірною розміру шкоди, ймовірно завданої кримінальним правопорушенням, про яку зазначено у цивільному позові.

Також, на думку слідчого судді, для забезпечення цивільного позову достатнім буде найменш обтяжливий спосіб арешту, а саме, у вигляді заборони відчуження та розпорядження земельними ділянками, проте із залишенням правомочності користування ними. Застосування саме такого способу арешту спрямоване на збереження земельних ділянок з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінальних правопорушень, таке втручання у права та інтереси власника майна є виправданим та не суперечить загальним засадам володіння особою майном.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.

Застосований захід забезпечення кримінального провадження не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Керуючись ст.ст.170-173 КПК України, слідчий суддя
постановив:

Клопотання слідчого відділення розслідування злочинів в сфері господарської та службової діяльності СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000332 задовольнити частково.

Накласти арешт з тимчасовим позбавленням права на відчуження на:

земельну ділянку площею 0,052 кв.м. з кадастровим номером :01:004:0028,;

земельну ділянку площею 0,072 кв.м. з кадастровим номером :01:003:0012;

земельну ділянку площею 0,25 кв.м. з кадастровим номером :01:004:0027;

земельну ділянку площею 2,1039 кв.м. з кадастровим номером :04:007:0007.

В задоволенні решти клопотання, - відмовити.

Виконання ухвали доручити слідчому відділення розслідування злочинів в сфері господарської та службової діяльності СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала про арешт виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення; якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя