Справа № 521/1285/22
Номер провадження:1-кс/521/439/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ВСТУПНА ЧАСТИНА

Дата і місце постановлення ухвали:
20 березня 2022 року, м. Одеса.
Назва та склад суду, секретар судового засідання:
Малиновський районний суд м. Одеси у складі слідчого судді ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2
Найменування (номер) кримінального провадження:
Кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000571 від 19.04.2019 року.

Прізвище, ім`я і по батькові, рік, місяць і день його народження, місце народження і місце проживання:
ОСОБА_3 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 ; уродженець м. Херсон; зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ., що мешкає за адресою: АДРЕСА_2

Закон України про кримінальну відповідальність, що передбачає кримінальне правопорушення:
Кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 185 КК України.
Сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:
Прокурор ОСОБА_4 , підозрюваний ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_5

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєї ініціативи воно розглядається:
До Малиновського районного суду м. Одеси звернувся слідчий відділення поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_3 , мотивуючи клопотання тим, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор підтримав клопотання слідчого, наводячи підстави на підтримку своєї позиції.

Підозрюваний та захисник у судовому засіданні просили відмовити в задоволенні клопотання, наводячи підстави на підтримку своєї позиції..

Встановлені судом обставини із посиланням на докази, а також мотиви неврахування окремих доказів:
З клопотання слідчого та наданих матеріалів вбачається, що ОСОБА_3 , 30.05.2018 року, в період часу з 16 години 50 хвилин по 17 годину 00 хвилин, діючи за попередньою змовою з ОСОБА_6 , знаходячись за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, 115, таємно викрали майно ТзОВ «ОККО-РІТЕЙЛ» завдавши матеріальну шкоду у сумі 1020 гривень 25 копійок.

За даним фактом 19.04.2019 року почато досудове розслідування, про що до ЄРДР внесені відповідні відомості про вчинене кримінальне правопорушення за №0000571.

Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався:
Сторона захисту наполягала на тому, підозра є не обґрунтованою в частині кваліфікації дій саме за ч.2 ст. 185 КК. На думку сторони захисту дії ОСОБА_3 потрібно кваліфікувати за ч.1 ст. 185 КК.
У КПК України не зазначено, що розуміється під терміном «обґрунтована підозра» та за таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне звернутися до практики Європейського суду з прав людини, так як, відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Обґрунтованість підозри у скоєнні ОСОБА_3 злочину, підтверджується наявними у матеріалах клопотання доказами, а саме: протокол допиту потерпілого від 31.05.2018 року; протокол огляду предмету та відтворення відеозапису від 02.06.2018 року; протоколи допиту свідків від 10.06.2018 року, 13.09.2018 року; протокол проведення слідчого експерименту від 12.12.2018 року; протокол обшуку від 06.02.2019 року, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини, так як може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_3 , міг вчинити правопорушення.

Необхідно зазначити, що достатність доказів для обґрунтованості підозри не повинна бути такою, щоб бути достатньою для засудження особи.

Санкція ч.2 ст. 185 КК передбачає покарання у виді позбавлення волі до 5 років та згідно п.3 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування.

Прокурором в судовому засіданні доведено, що ОСОБА_3 знав про наявність кримінального провадження щодо нього. Пояснення ОСОБА_3 щодо уникання явки до слідчого були не послідовними та фантастичними (дружина не повідомляла; батько повідомив, проте впевнив, що сам вирішить проблему). Таким чином слідчий суддя може застосувати до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, так як ОСОБА_3 переховувався від органу досудового розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_3 є: запобігання спробам переховуватись від органу досудового розслідування та суду, саме вказаний ризик був доведений прокурором в судовому засіданні.

У рішенні ЄСПЛ «Корнєв і Карпенко проти України» Суд зазначив, що п.3 ст. 5 «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» містить як процесуальну, так і матеріально-правову вимоги. Процесуальна вимога покладає на «посадову особу» обов`язок особисто заслухати доставлену до неї особу; матеріально-правова вимога покладає на неї обов`язок проаналізувати обставини «за» і «проти» рішення про позбавлення свободи, вирішити, посилаючись на юридичні критерії, чи існують підстави для позбавлення свободи, та винести рішення про звільнення, якщо таких підстав немає.

Аналізуючи обставини «за» і «проти» подальшого позбавлення ОСОБА_3 свободи, який наразі є затриманим, слідчий суддя вважає, що на даний час існують такі юридичні критерії як обґрунтована підозра у скоєнні злочину, переховування підозрюваного від органу досудового розслідування, характер скоєння злочину, у якому підозрюється ОСОБА_3 , що вказує на наявність ризиків переховування його від органу досудового розслідування та суду та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, так як вони не забезпечать належної поведінки підозрюваного.

Слідчий суддя вважає, що вищезазначене свідчить про наявність обставин для тримання ОСОБА_3 під вартою.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої, на даному етапі, підозри у вчиненні ОСОБА_3 злочину, передбаченого ч.2 ст. 185 КК, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може і в подальшому переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_3 у разі визнання винуватим; вік 39 років та стан здоров`я підозрюваного відсутність скарг; ступінь міцності соціальних зв`язків в місці постійного проживання підозрюваного; відсутність у підозрюваного постійного місця роботи; майновий стан підозрюваного; відсутність судимостей у підозрюваного; розмір шкоди, у завданні якої підозрюється.

Обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч.2 ст. 183 КПК України не має.

Відповідно до клопотання, орган досудового розслідування просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, проте матеріалами клопотання не обґрунтовує застосування запобіжного заходу саме на цей строк. З урахуванням обсягу слідчих дій, які необхідно провести під час досудового розслідування та ступеня обґрунтованості підозри, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів.

Слідчий суддя, відповідно до вимог ч.3 ст. 183 КПК України вважає за необхідне визначити розмір застави.

Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При цьому, сторона обвинувачення у своєму клопотання зазначає, що обвинуваченому необхідно визначити розмір застави у вигляді 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та слідчий суддя, відповідно до ч.3 ст. 26 КПК України, не може визначити розмір застави вище.

Викладаючи мотиви прийнятого рішення, щодо обставин скоєного злочину та наявних доказів, слідчий суддя вважає за необхідне дотриматися балансу між мотивуванням судового рішення, що передбачено ч.1 ст. 370 КПК України та недопустимістю розголошення відомостей досудового розслідування, що передбачено ст. 222 КПК України.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205 КПК України, слідчий суддя, -

РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА:
Висновки суду:
Клопотання сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_3 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_3 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 30 днів і обчислюється з моменту ухвалення, тобто з 20.03.2022 року. Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 19.04.2022 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_3 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 24810 (двадцять чотири тисячі вісімсот десять) гривень.

Підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Підозрюваний, обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_3 обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися з м. Одеси, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Строк і порядок набрання ухвалою законної сили та її оскарження:
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1