Справа № 953/4262/22
н/п 1-кс/953/3455/22
"23" вересня 2022 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - Муратової С.О.,
за участю секретаря - Юхно Є.С.,
прокурора - Омельченко І.І.,
захисника - адвоката Вишневецького Ю.О.,
підозрюваного - ОСОБА_1 ,
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, який має вищу освіту, одружений, пенсіонер, має на утриманні двох дітей: сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , раніше не судимий, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, -
встановив:
Сторона обвинувачення просить продовжити підозрюваному ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» в межах строків досудового розслідування, тобто до 29.10.2022, без визначення застави.
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що 24.02.2022 указом Президента України № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, строк дії якого в подальшому неодноразово продовжено, та який діяв на момент 27.07.2022-28.07.2022.
Так, 27.07.2022 у період часу близько 16 год. 16 хв. - 16 год. 18 хв. ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , реалізуючи спільний кримінальний протиправний умисел, прослідували на автомобілі марки «Renault Duster», реєстраційний номер НОМЕР_1 , по вул. Полтавський Шлях в м. Харкові біля танкового факультету НТУ «Харківський політехнічний інститут».
Продовжуючи реалізацію спільного кримінального протиправного умислу, ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , діючи спільно, використовуючи невстановлений на даний час пристрій для записування відео, здійснили відеозйомку місць розташування бойових укріплень Збройних Сил України із можливістю їх ідентифікації на місцевості по вул. Полтавський Шлях в м. Харкові, які в подальшому передали представникам іноземної держави країни-агресора Російської Федерації, з метою надання допомоги останнім в проведенні підривної діяльності проти України.
29.07.2022 о 12 год. 42 хв. ОСОБА_1 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
30.07.2022 ОСОБА_1 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 114-2 КК України.
01.08.2022 ОСОБА_1 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у розмірі 372150 грн. строком до 26.09.2022.
03.08.2022 правова кваліфікація вказаного кримінального провадження була змінена з ч. 3 ст. 114-2 КК України на ч. 2 ст. 111 КК України.
03.08.2022 ОСОБА_1 повідомлено про нову підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.
19.09.2022 постановою керівника органу прокуратури заступника керівника Харківської обласної прокуратури строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до 3 (трьох) місяців, тобто до 29.10.2022.
Обґрунтованість повідомленої підозри сторона обвинувачення підтверджує зібраними під час досудового розслідування доказами, наданими до суду, а також вказує на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, запобігти яким, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо.
З метою закінчення досудового розслідування необхідно виконати низку процесуальних дій, результати яких мають значення для судового розгляду, всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження, зокрема: отримати від експертів ННЦ «ІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» результати проведення експертиз комп`ютерної техніки та програмних продуктів, а саме мобільних телефонів підозрюваних, вилучених під час затримання; провести огляд матеріалів, отриманих в ході проведення експертиз комп`ютерної техніки та програмних продуктів; провести слідчий експеримент за участі підозрюваних та з використанням мобільних телефонів підозрюваних, вилучених під час затримання (після їх надходження з експертної установи); провести огляд речей і документів, вилучених 01.09.2022 під час проведення обушків за місцем роботи підозрюваних; встановити та допитати свідків; витребувати відомості, що характеризують особу підозрюваних; отримати відповідь з угруповання військ « ІНФОРМАЦІЯ_5 »; виконати процесуальні дії, направлені на закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні та ознайомити сторону захисту з матеріалами кримінального провадження.
Результати проведення зазначених слідчих (розшукових) та процесуальних дій, можливо буде використати як доказ вчинення особами відповідного злочину.
На сьогоднішній день виникла необхідність продовжити строк тримання під вартою, у зв`язку з тим, що зміна запобіжного заходу на більш м`який, може стати перешкодою у проведенні повного та швидкого досудового розслідування, подальшого судового розгляду кримінального провадження, запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 закінчується 26.09.2022.
Сторона обвинувачення зазначає, що до підозрюваного ОСОБА_1 слід продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, оскільки, відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 КК України.
При розгляді клопотання в судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання.
Захисник Вишневецький Ю.О. в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказував на недоведеність ризиків та необґрунтованість повідомленої підозри його підзахисному, просив відмовити в задоволенні клопотання або обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою . Захисник вказує, зокрема, що з наданих суду матеріалів вбачається, що органом досудового розслідування при складенні письмового повідомлення про підозру при зверненні до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не було дотримано стандарту «достатніх підстав (доказів)» в частині, зокрема, встановлення наявності в діяннях ОСОБА_1 об`єктивної та суб`єктивної сторін складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України. У поданому клопотанні і доданих до нього документах органом досудового розслідування не було доведено ОСОБА_1 умисного вчиненя діяння, на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній чи інформаційній безпеці України, шляхом надання іноземній державі, іноземній організації або їх представникам допомоги в проведенні підривної діяльності проти України., що в свою чергу свідчить про відсутність об`єктивної сторони складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України. Органом досудового розслідування також не було підтверджено наявності дійсного зв`язку ОСОБА_1 , із іноземною державою, іноземною організацією або їх представниками.
Вказує також, що на доданих до клопотання скрін-шотах не вбачається наявності будь-яких ідентифікуючих ознак блокпосту та будь-яких інших об`єктів, особового складу та бойової техніки Збройних сил України. Також зі змісту скрін-шотів неможливо визначити ані номери автомобілів, які там зафіксовані, ані їх марку та колір. Тому твердження слідчого про те, що на них зафіксовано конкретний автомобіль з певною маркою та кольором, яким користується ОСОБА_6 є лише нічим не підтвердженим суб`єктивним припущенням слідчого та прокурора. Щодо доданого до клопотання слідчого протоколу пред`явлення особи для впізнання, слід зазначити, що зміст цього протоколу містить лише інформацію про осіб, які здійснювали заправку паливом на АЗС, де працює свідок, що не є кримінально-караним діянням.
Ввжає, що орган досудового розслідування за два місяці, використовуючи передбачені КПК України процесуальні можливості, не зумів спростувати тезу сторони захисту про необґрунтованість підозри ОСОБА_1 , а також не зумів зібрати та надати суду додаткові докази, які б підтверджували винуватість ОСОБА_1 у вчиненні злочину, що інкримінується. У клопотанні міститься лише перелік слідчих (розшукових) та процесуальних дій, які слідчий вважає за необхідне провести у межах даного кримінального провадження. При цьому, без конкретизації, які саме слідчі дії необхідно провести, яких саме свідків необхідно допитати. Однак, у клопотанні не було зазначено, які саме об`єктивні обставини перешкодили провести ці слідчі (розшукові) та процесуальні дії (або завершити їх проведення) до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.
Вважає твердження слідчого про те, що, до підозрюваного ОСОБА_1 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, безпідставним та необґрунтованим. Слідчим при складенні клопотання не було враховано обставин, які позитивно характеризують особу ОСОБА_1 , та свідчать про можливість застосування до ОСОБА_1 на даному етапі досудового розслідування менш тяжкого запобіжного заходу. ОСОБА_6 має в Україні власну родину, що, в свою чергу, також підтверджує наявність у нього міцних соціальних зв`язків. Так, ОСОБА_6 перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_7 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб. У ОСОБА_1 перебувають на утриманні двоє малолітніх дітей: син ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є особою з інвалідністю, донька ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується доданими до заперечень та апеляційної скарги копіями свідоцтв про народження, пенсійного посвідчення і довідок про хвороби. Також, необхідно відзначити, що на утриманні ОСОБА_1 перебуває його дружина ОСОБА_7 у зв`язку з втратою роботи. Також, необхідно відзначити, що на утриманні ОСОБА_1 перебуває його матір ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка в силу свого віку потребує допомоги, догляду та піклування ОСОБА_1 . ОСОБА_6 має повну вищу освіту, до кримінальної чи адміністративної відповідальності не притягався, судимостей не має, на обліку в психологічному чи наркотичному диспансері не перебуває. ОСОБА_6 є пенсіонером МВС України. Так, ОСОБА_6 значну частину свого життя присвятив службі на благо всього Українського народу, яку сумлінно, віддано та мужньо виконував, за що неодноразово був удостоєний відзначення державними нагородами та грамотами. Наведені обставини позитивно характеризують особу ОСОБА_1 та свідчать про наявність у нього міцних соціальних зв`язків, власної сім`ї на утриманні.
Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, підтримав позицію захисника, просив відмовити в задоволенні клопотання або обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою .
При розгляді клопотання слідчим суддею з пояснень підозрюваного ОСОБА_1 встановлено, що він показання дає добровільно, до нього не застосовується насильство у даному кримінальному провадженні та під час перебування його в якості затриманої особи.
29.07.2022 о 12.42 год. ОСОБА_6 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
Згідно ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 01.08.2022, 30.07.2022 ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 114-2 КК України, тобто поширення інформації про переміщення Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань, за можливості їх ідентифікації на місцевості, вчинене в умовах воєнного стану, за попередньою змовою групою осіб, з метою надання такої інформації державі, що здійснює збройну агресію проти України або її представникам.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 01.08.2022 відносно ОСОБА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 114-2 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування на 60 (шістдесят) днів - до 26 вересня 2022 року включно, визначено суму застави у розмірі 372150 гр. (триста сімдесят дві тисячі сто п`ятдесят гривень), у разі внесення застави, покладено обов`язки.
З наданих даних слідчим суддею встановлено, що постановою старшого слідчого з відділення СВ УСБУ в Харківській області від 03.08.2022 правова кваліфікація вказаного кримінального провадження змінена з ч. 3 ст. 114-2 КК України на ч. 2 ст. 111 КК України.
03.08.2022 ОСОБА_1 повідомлено про нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, тобто діяння, умисно вчинене громадянином України в умовах воєнного стану на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканості, обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України, шляхом дання іноземній державі, іноземній організації або їх представникам допомоги в проведенні підривної діяльності проти України.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.08.2022 змінено запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був застосований ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 01.08.2022, у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» на 60 днів - до 26.06.2022 включно, із визначенням застави у розмірі 372 150 грн. (триста сімдесят дві тисячі сто п`ятдесят гривень) на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» на 60 днів - до 26.09.2022 включно, без визначення розміру застави.
Надані стороною кримінального провадження докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, що підтверджується: протоколом огляду місця події від 29.07.2022; показаннями свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , які містяться в протоколах їх допитів; протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками, згідно з яким свідок ОСОБА_11 впізнає особу ОСОБА_1 ; протоколами оглядів речей і документів та оглядами комп`ютерних даних; інформацією отриманою на виконання доручення слідчого, наданого в порядку ст. 40, 41 КПК України.
Слідчий суддя також вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п.1, п.3, п. 4, п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування, суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення.
Суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вдатися до відповідних дій.
При встановленні наявності ризику впливу свідків, слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
Щодо доводів захисника про відсутність вказаних ризиків, слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для застосування запобіжного заходу, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_1 , у разі визнання його винуватим, з огляду на вірогідність переховування від органів досудового розслідування, суду, незаконний вплив на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення., спростовують доводи захисту про відсутність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винуватості чи не винуватості в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_1 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.
Так, ОСОБА_6 має вищу освіту, пенсіонер, одружений, дружина ОСОБА_7 звільнена з 17.06.2022 з займаної посади за угодою сторін, має на утриманні двох дітей: сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який особою з інвалідністю, та доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 . Також надані данні про матір підозрюваного, ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .
Однак, згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного, обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику.
Вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контрактами.
Враховуючи викладене, існування ризиків доведених прокурором, передбачених п. 1, п. 3, п. 4, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_1 особливо тяжкого кримінального правопорушення у сфері злочинів проти основ національної безпеки України, вчиненого в умовах воєнного стану, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання. Більш того, за час тримання підозрюваного під вартою зазначені ризики не зменшилися та не втратили своєї актуальності. З вказаних підстав, суд приходить до висновку про необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_1 в межах строку досудового розслідування, на 36 днів, до 28.10.2022 включно.
Суд враховує позитивні характеристики ОСОБА_1 , наявність сім`ї, про що вбачається із залученим захисником даних, проякі зазначено вище, проте, вказані обставини не спростовують висновку суду про неможливість запобігти зазначеним вище ризикам у разі застосування менш суворого запобіжного заходу.
Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.
Висновок суду щодо необхідності продовження строку тримання ОСОБА_1 під вартою до вказаного строку ґрунтується на вищевикладених обставинах, що свідчать про не зменшення заявлених ризиків та виправдовують тримання особи під вартою, а наведені в клопотанні обставини перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання підозрюваного під вартою.
При постановленні даної ухвали слідчий суддя, керуючись абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, про які зазначено вище, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_1 при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останньому інкриміновані діяння під час дії воєнного стану, які кваліфіковані органом досудового розялдуванняь за ч. 2 ст. 111 КК України.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 206, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання слідчого задовольнити.
Продовжити підозрюваному ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування на 36 (тридцять шість) днів - до 28 жовтня 2022 року включно, без визначення застави.
Зобов`язати старшого слідчого 3 відділення слідчого відділу УСБУ в Харківській області Музалєвського М.С. негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_1 про тримання під вартою останнього.
Строк дії ухвали з 23 вересня 2022 року по 28 жовтня 2022 року включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_1 - в той же строк, але з моменту вручення йому ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя Муратова С.О.