Ленінський районний суд м. Полтави
Справа № 641/7347/19
Провадження № 1-кп/553/234/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2022 року м. Полтава

Ленінський районний суд м. Полтави у складі головуючого судді ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000265 від 20.09.2018 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.2 ст.309 КК України,

в с т а н о в и в :
На розгляді Комінтернівського районного суду м. Харкова перебувало кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000265 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 309 КК України.

Розпорядженням Голови Верховного Суду № 4/0/9-22 від 10.03.2022 "Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану" змінено територіальну підсудність судових справ Червонозаводського районного суду м. Харкова, Комінтернівського районного суду м. Харкова та визначено територіальну підсудність справ за Ленінським районним судом м. Полтави.

Відповідно до акту приймання-передавання справ від 16.05.2022 до Ленінського районного суду м. Полтави з Комінтернівського районного суду м. Харкова надійшла справа № 641/7347/19.

Відповідно до ч. 6 ст. 34 КПК України суд, якому направлено кримінальне провадження з іншого суду, розпочинає судове провадження зі стадії підготовчого судового засідання незалежно від стадії, на якій в іншому суді виникли обставини, передбачені частиною першою цієї статті.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 17.05.2022 кримінальне провадження прийнято до розгляду з призначенням підготовчого судового засідання.

В межах даного кримінального провадження до обвинуваченого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому, яке вмотивовано наявністю ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які продовжують існувати, та неможливістю застосування інших більш м`яких запобіжних заходів.

Обвинувачений проти задоволення клопотання заперечив, посилаючись на те, що утримання в умовах слідчого ізолятора в м.Харків несе загрозу його життю через бойові дії, тому він бажає повернутись до своєї рідної країни. Він вже тривалий час перебуває під вартою, а справа за його обвинуваченням не знаходить свого вирішення. Пояснив, що до затримання проживав в орендованій квартирі, його родина матеріально йому допомагала, також він сам мав заробіток.

Захисник ОСОБА_5 прохав відмовити у задоволенні клопотання прокурора та змінити застосований до обвинуваченого запобіжний захід на більш м`який, посилаючись на недоведеність стороною обвинувачення продовження існування заявлених ризиків. Зазначив, що обвинувачений вже три роки утримується під вартою.

Вирішуючи заявлене клопотання, з`ясувавши позиції учасників судового провадження, суд вказує, що у відповідності до ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. Розгляд таких клопотань здійснюється судом з дотриманням правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

При цьому, виходячи зі змісту статей 177, 178, 194, 196, 199 КПК України терміни «обрання запобіжного заходу» та «продовження запобіжного заходу» використовуються як синонімічні, за своїм правовим значенням. Крім того, обрання є первинним при застосуванні запобіжного заходу, який обирається на певний строк, а продовження вторинна стадія, яка наступає за певних умов, коли строк тримання під вартою закінчується.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який відповідно до ст.183 КПК України може бути застосований, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, серед іншого, переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення тощо.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177,178,183 КПК України.
Як встановлено в ч. 1, 3 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вирішуючи питання щодо доцільності продовження строку тримання під вартою, суд, вважає обґрунтованими доводи прокурора про наявність підстав стверджувати, що ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України не зменшились та продовжують існувати та у відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, враховує дані про особу обвинуваченого, ступінь тяжкості інкримінованих йому кримінальних правопорушень та тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі доведення винуватості, вік, соціальні зв`язки, майновий стан.

ОСОБА_7 пред`явлено звинувачення у вчиненні умисних злочинів у сфері обігу наркотичних засобів, в тому числі тяжкого, при цьому судове провадження знаходиться на стадії підготовчого засідання і допит свідків судом не здійснювався, обвинувачений не має офіційного місця проживання в України та повідомив, що своє бажання виїхати за межі держави, тому суд вважає, що ризики визначені ст.177 КПК України, не зменшились і продовжують існувати, та що інший, більш м`який запобіжний захід, наразі є недостатнім для запобігання встановленим ризикам та не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Відповідно до ч.1 ст.197 КПК України строк дії ухвали суду про продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Питання про застосування застави вирішено судом в порядку ст.183 КПК України.

За таких обставин, суд вважає, що підстави для продовження запобіжного заходу - тримання під вартою, наразі не відпали та продовжують існувати, і альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку обвинуваченого, а тому наявна необхідність у продовженні застосованого до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів з визначенням застави. З огляду на наведене суд відхиляє посилання сторони захисту щодо доцільності застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу та зазначає, що тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Одночасно у підготовчому судовому засіданні прокурор прохав призначити справу до судового розгляду.

Обвинувачений та його захисник проти призначення справи до судового розгляду заперечень не мали.

З`ясувавши думки учасників судового провадження, засіданні, перевіривши приєднані до справи матеріали, судом встановлено, що згаданий обвинувальний акт підсудний Ленінському районному суду м. Полтави. Підстав для повернення обвинувального акту прокурору або закриття провадження не виявлено. Судовий розгляд необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні, з викликом учасників судового провадження.

За таких обставин, враховуючи, що під час підготовчого судового засідання були вирішені передбачені ст.315 КПК України питання, суд вважає за можливе завершити підготовку та призначити справу до судового розгляду.

Відповідно до ч.1 ст.316 згаданого Кодексу, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.314,315 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в :
На підставі обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.2 ст.309 КК України, призначити судовий розгляд на 21.06.2022 о 16 год. 00 хв. в залі судових засідань Ленінського районного суду м.Полтави.
Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні, за участі учасників судового провадження.
Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу застосованого до обвинуваченого ОСОБА_7 задовольнити.
Продовжити застосований до обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на строк шістдесят днів, до 03.09.2022 включно.
Визначити обвинуваченому ОСОБА_7 заставу у розмірі 153680 грн, яка може бути внесена на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Полтавській області обвинуваченим або заставодавцем.
В разі внесення застави у розмірі, визначеному ухвалою суду, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно звільнити обвинуваченого з-під варти та повідомити про це суд.
В разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки: не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; прибувати до суду за першим викликом; утримуватись від спілкування з свідками у кримінальному провадженні.
Роз`яснити особі, якою буде внесено заставу, що в разі невиконання обвинуваченим перелічених вище обов`язків, заставу буде звернуто в дохід держави.
Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення, а обвинуваченим, який утримується під вартою, в той самий строк з моменту вручення йому копії судового рішення.

Суддя

Ленінського районного суду м. Полтави ОСОБА_1