Справа №:755/8850/22
Провадження №: 1-кс/755/1698/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" вересня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника відділення СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002792 від 13.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,

встановив:
В провадження слідчого судді надійшло клопотання начальника відділення СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, яке було вилучено 13.09.2022 року, під час проведення обшуку, а саме автомобіля марки «Тойота Пріус» темно сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , що знаходився за адресою: АДРЕСА_1 .

Слідчий суддя перевіривши виконання вимог ст.ст. 171, 172 КПК за клопотанням, приходить до наступного.
Обов`язок доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого чи прокурора також і ч.3 ст. 132 КПК України.
Відповідно ж до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Як вбачається із клопотання, у провадженні СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002792 від 13.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України в якому 13.09.2022 року у порядку ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_5 .
Проте, із додатків долучених до клопотання вбачається, що автомобіль «Тойота Пріус» належить ОСОБА_6 , відносно якої відсутні будь-які відомості у даному клопотанні, тобто вона є третьою особою.
Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Разом із тим, до слідчого судді із клопотанням про арешт майна звернувся начальник відділення СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , що суперечить вимогам ч. 2 ст. 64-2 КПК України.
За таких підстав, слідчий суддя вважає необхідним повернути клопотання начальника відділення СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 .
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-29,ч.ч.1-3 ст. 64-2, 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376, 534 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника відділення СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002792 від 13.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, повернути особі яка його подала для усунення недоліків в сімдесят дві години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя