Справа № 442/3563/22
Провадження № 1-кп/442/211/2022
Ухвала
іменем України

про призначення справи до судового розгляду, обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

30 червня 2022 року м.Дрогобич

Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м.Дрогобич матеріали кримінального провадження №0000296 від 05.05.2022 року відносно
ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Дрогобич Львівської області, громадянина України, українця, розлученого, маючого на утриманні неповнолітніх дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , працюючого водієм експедитором, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України,

Суть питання, що вирішується
Обвинувальний акт з додатками у цьому кримінальному провадженні надійшов до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області 27 червня 2022 року, ухвалою від того ж числа було призначено підготовче судове засідання, в якому підлягають вирішенню ряд питань відповідно до вимог ст.ст.314-315 КПК України.
30 червня 2022 року прокурор Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 звернувся з клопотанням про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, посилаючись на те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення. Наявні ризики передбачені пунктами 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України не зменшились. Обвинувачений немає стійких соціальних зв`язків, ніде не працює, санкція статті за якою він обвинувачується передбачає покарання до десяти років позбавлення волі, тому на його думку, останній може переховуватися від суду. З урахуванням того, що обвинувачений знайомий зі свідками, які ще недопитані судом, останній перебуваючи на волі може незаконно впливати на свідків. ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення за ч.1 ст.125 КК України, за яке ухвалою суду від 15.11.2021 провадження у справі було закрито на підставі ст.46 КК України. Наведене свідчить що обвинувачений може вчиняти інші кримінальні правопорушення. Враховуючи, що кримінальне правопорушення вчинене із застосуванням насильства та вказаним злочином спричинено загибель людини, просив суд розмір застави не визначати.

Позиції учасників судового провадження
У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити справу до судового розгляду, підтримав клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У підготовчому судовому засіданні захисник не заперечував проти призначення справи до судового розгляду, у задоволенні клопотання прокурора про обранння обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою просив суд відмовити та обрати його підзахисному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Заставу просить не визначати через нестабільний дохід обвинуваченого.

Обвинувачений у підготовчому засіданні підтримав позицію свого захисника.
Встановлені обставини
З реєстру матеріалів досудового розслідування вбачається, що ухвалою слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 06 травня 2022 року відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Мотиви, з яких суд виходив при постановлені ухвали
Суд, заслухавши думки учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт з додатками, дійшов висновку про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, про задоволення клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з огляду на таке.
Обвинувальний акт прокурора Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 , що надійшов до суду 27 червня 2022 року, пред`явлений відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, відповідає вимогам КПК і не підлягає поверненню прокурору.
Кримінальне провадження підсудне Дрогобицькому міськрайонному суду Львівської області.
Не існує підстав для закриття провадження на підставі пунктів 4-8 частини першої або частини другої статті 284 КПК України.
Суд, заслухавши думки учасників судового провадження про коло осіб, які підлягають виклику до суду для допиту, дійшов висновку, що виклику підлягають учасники судового провадження.
Враховуючи, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, нижня межа санкції якого перевищує п`ять років позбавлення волі, то відповідно до ч.2 ст.314-1 КПК підстави для складання досудової доповіді відсутні.
Що стосується запобіжного заходу
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Так, судом на виконання ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання прокурора про обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, що спричинило смерть потерпілого.
Враховуючи, що суд на даному етапі розгляду кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, таким чином, з огляду на наведені у клопотанні прокурора доводи, суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України.
Суд звертає увагу на те, що поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).
При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.
Так, в ході судового розгляду клопотання знайшли своє підтвердження існування ризиків, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Зокрема, існують ризики того, що обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Зазначені висновки суду ґрунтуються на тому, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, за вчинення якого обвинуваченому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а тому, усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може бути йому призначено судом у випадку визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, обвинувачений ОСОБА_4 може вживати заходів, спрямованих на переховування від суду.
При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.
Згідно із положеннями рішення Конституційного Суду України від 08.07.2003 року за № 14-рп/2003 при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.
Судом також враховано, що переважна більшість свідків є знайомими обвинуваченого, які суду не надавали показання, тому наведене свідчить про наявність ризику, того що перебуваючи на волі, обвинувачений може чинити тиск на свідків з метою зміни останніми своїх показань, наданих на досудовому розслідуванні.
З урахуванням того, що обвинувачений до цього вчиняв кримінальні правопорушення, останній може продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення.
При розгляді клопотання прокурора про застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом враховано особу обвинуваченого, який є раніше не судимий, розлучений, має на утриманні неповнолітніх дітей, непрацездатних осіб на утриманні не має, працевлаштований.
Зазначені вище обставини, із врахуванням стадії судового провадження, у своїй сукупності свідчать про неможливість застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою.
Згідно з п. 1 та п.2 ч. 4 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства, щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Таким чином, виходячи з вищевикладеного, із врахуванням положень п. 1,2 ч. 4 ст. 183 КПК України, та враховуючи особу обвинуваченого ОСОБА_4 , суд вважає необхідним застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без права внесення застави.
Саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого на даному етапі розгляду кримінального провадження та запобігти ризикам, встановлених судом та перелічених в ухвалі суду.
Отже, суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора.
Від учасників судового провадження інших клопотань не надходило.
Цивільний позов не заявлено.
Керуючись ст.29 Конституції України, ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 314, 315, 376 КПК України,

постановив:
Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, в залі судових засідань Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області на 07 липня 2022 року на 14:30 годину.
Судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні за участю прокурора, обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , потерпілої ОСОБА_8 ..
Судовий розгляд кримінального провадження буде здійснюватись суддею ОСОБА_1 одноособово.
Клопотання прокурора Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України задовольнити.
Обрати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 28 серпня 2022 року включно без визначення розміру застави.
Ухвала суду діє до 28 серпня 2022 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Інші заходи забезпечення кримінального провадження, застосовані під час досудового розслідування, залишити без змін.
Ухвала суду в частині обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим ОСОБА_4 , який тримається під вартою, - в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.
Повна ухвала складена та оголошена о 16.50 годині 30 червня 2022 року.
Суддя ОСОБА_1