Справа № 201/4571/22
Провадження №1-кс/201/1504/2022
УХВАЛ А
19 липня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , про повернення майна на відповідальне зберігання у кримінальному провадженні № 0000338 від 08.06.2022, за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ст.290 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , звернулася до Жовтневого районного суду з клопотанням про повернення майна на відповідальне зберігання власнику у кримінальному провадженні № 0000338 від 08.06.2022, за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ст.290 КК України,

В обґрунтування клопотання зазначила, що в провадженні СВ ВП № 5 Дніпровського районного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження №0000338 від 08.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України.

В межах вказаного кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 14 червня 2022 року, накладено арешт на автомобіль марки «Opel Vectra» д.н.з. НОМЕР_1 , 1990 року випуску, який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить ОСОБА_3 .

Постановою дізнавача СД ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпровській області ОСОБА_5 від 08.06.2022, вказаний автомобіль визнано речовим доказом у кримінальному провадженню та вирішено питання про його зберігати на території ВП № 5.

Зазначає, що тривале зберігання транспортного засобу на території Соборного ВП шкодить його технічному стану та не забезпечую належного зберігання речового доказу, посилається, що подальше таке зберігання завдає збитків та впливає на матеріальний стан його власника, піддається ризику бути пошкодженим під час обстрілів, тому вважає, що зазначений транспортний засіб необхідно передати на відповідальне зберігання його власнику ОСОБА_3 за місцем проживання.

На підставі викладеного просить слідчого суддю передати автомобіль марки «Opel Vectra» д.н.з. НОМЕР_1 , 1990 року випуску, його власнику ОСОБА_3 , з покладанням на нього обов`язку забезпечити зберігання вказаного транспортного засобу до моменту прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженню.

Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

У відповідності до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Зі змісту клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що в провадженні СВ ВП № 5 Дніпровського районного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження №0000338 від 08.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України.

Постановою дізнавача СД ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпровській області від 08.06.2022, вказаний автомобіль визнано речовим доказом у кримінальному провадженню, вирішено питання про його зберігання.

На підставі ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 14 червня 2022 року, за клопотанням дізнавача, на автомобіль марки «Opel Vectra» д.н.з. НОМЕР_1 , 1990 року випуску, власником якого є ОСОБА_3 , з метою збереження речових доказів, накладено арешт.

Звертаючись до суду з клопотанням, адвокат, яка діє в інтересах власника майна, не просить, в порядку передбаченому ст. 174 КПК України, розглянути питання про скасування арешту накладеного на автомобіль марки «Opel Vectra» д.н.з. НОМЕР_1 , 1990 року випуску, повністю або частково, і з таким клопотанням до слідчого судді не звернулася.

Зі змісту клопотання випливає, що адвокат просить слідчого суддю вирішити питання щодо подальшого зберігання речових доказів у кримінальному провадженні. При цьому не порушує питання про скасування арешту на транспортний засіб, накладений на майно на підставі ухвали слідчого судді.

Проте, діючим КПК України, питання щодо порядку зберігання речових доказів у кримінальному провадженні, не входить до предмету судового контролю за досудовим розслідуванням, та відповідно до повноважень слідчого судді.

Слідчий суддя зазначає, що відповідно до ч. 2, 9 ст. 100 КПК України речовий доказ зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ, зобов`язана зберігати його у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Питання про долю речових доказів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили. У разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.

Спеціальні положення про збереження речових доказів та вирішення питання про них одночасно з постановленням судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження, базується на засаді безпосередності дослідження показань, речей і документів (стаття 23 КПК України), відповідно до якої суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в речах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя також зазначає, що частиною 2 ст. 22 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Чинним Кримінальним процесуальним кодексом України, зокрема Главою 26, передбачений порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування.

Об`єктом оскарження на підставі Глави 26 КПК України можуть бути тільки рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора при здійсненні своїх повноважень під час досудового розслідування.

З поданого клопотання також не вбачається, що адвокат ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , зверталася до органу досудового розслідування з клопотанням про повернення майна на відповідальне зберігання його власнику та яке останнім проігнороване або розглянуто з порушенням положень ст. 220 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

У разі порушення положень ст.220 КПК України, такі дії слідчого, дізнавача чи прокурора можуть бути підставою оскарження, під час досудового розслідування, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Водночас зі змісту клопотання вбачається , що слідчий (дізнавач) не допустив бездіяльності, яка б підпадала під ознаки, перелічені у п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, та могла б оскаржуватись адвокатом в інтересах особи, права та законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування у цьому кримінальному проваджені.

Таким чином, з наведеного вбачається, що подане клопотання адвоката не підпадає під випадки оскарження рішення слідчого, що перелічені ч. 1 ст. 303 КПК України.

Визначений ст. 303 КПК України перелік рішень, дій та бездіяльності слідчого і прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, є вичерпним і розширеному застосуванню не підлягає.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу ініціатора клопотання, що відповідно до ч. 1 ст. 40 КПК слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій, а за положеннями ч. 5 ст. 40 КПК слідчий, здійснюючи свої повноваження, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку забороняється.

Відповідно до п)2 ч. 2. ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді;

На підставі вищевикладеного, клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , про повернення майна на відповідальне зберігання, слід повернути його ініціатору, оскільки розгляд таких питань не входить до предмету судового контролю за досудовим розслідуванням та відповідно до КПК України, не віднесено до повноважень слідчого судді.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 132, 174, 303, 304, 306 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , про повернення майна на відповідальне зберігання у кримінальному провадженні № 0000338 від 08.06.2022, за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ст.290 КК України - повернути заявнику.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що її подала, разом із клопотанням та усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, в порядку передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1