Київський апеляційний суд
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

30 травня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 13 січня 2022 року,

у с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 13.01.2022 у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність керівника Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України (далі ГПД НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) після отримання заяви № 4679/23 від 23.12.2021, відмовлено.

Ухвала слідчого судді мотивована тим, що у заяві ОСОБА_5 , фактично, висловлює свою незгоду з прийнятим рішенням колегією суддів Шостого апеляційного адміністративного суду ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , що не може слугувати підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а може бути предметом перегляду в порядку, визначеному процесуальним законом.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, зі змісту якої вбачається, що він просить ухвалу слідчого судді скасувати і постановити нову, якою призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Обґрунтовуючи апеляційні вимоги, вказує, що 24.12.2021 через приймальну НАБУ подав на ім`я керівника ГПД НАБУ ОСОБА_9 заяву про вчинення суддями ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , кримінальних правопорушень. У заяві вказав всі елементи та ознаки вчинених злочинів і самостійно кваліфікував їх за ч.2 ст.366, ч.2 ст.256, ч.1 ст.111, ст.170, ч.2 ст.15, ч.5 ст.27 КК України. Тому вважає, що були всі необхідні дані для внесення ОСОБА_9 або уповноваженим детективом відповідних відомостей до ЄРДР, оскільки положення КПК України не вимагають від заявника зазначення в заяві усіх складових вчинення злочину. Також ОСОБА_5 акцентує увагу на тому, що заявник не повинен притримуватися територіальної та предметної юрисдикції органу досудового розслідування, у той час як ГПД НАБУ має право на зміну підслідності кримінального провадження. Всупереч вимогам ст.214 КПК України та Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, станом на 28.12.2021 його у жодний із способів так і не було повідомлено ОСОБА_9 або уповноваженим детективом про внесення до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення.

28.12.2021 він подав до Солом`янського районного суду м. Києва скаргу на бездіяльність ОСОБА_9 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР, у задоволенні якої слідчий суддя відмовив. Підставами для скасування ухвали, як вважає ОСОБА_10 , є порушення норм процесуального права, оскільки слідчий суддя не викликав у судове засідання ОСОБА_9 , а викликав представника НАБУ, про призначення якого не було доказів, який працює відповідно до Закону України «Про звернення громадян» і бездіяльність якого він не оскаржував. До суду не викликали його як заявника, адже подання клопотання про розгляд скарги без його участі не звільняло від обов`язку виконати вимоги ст.ст.134, 135 КПК України. Крім того, слідчий суддя долучив до судового провадження письмові заперечення працівника Управління по роботі зі зверненнями громадян НАБУ, який не підтвердив свої повноваження, належним чином не оформив пояснення і передав у не дозволений ДСА спосіб, не витребував і не дослідив матеріали його звернення, вдався до протиправного розгляду заяви про вчинене кримінальне правопорушення, тощо. Посилаючись на положення ст.ст.214, 303 КПК України, заявник стверджує, що у випадку розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, слідчі судді зобов`язані перевірити виконання органом досудового розслідування вимог ст.214 КПК України при отриманні заяв та повідомлень про вчинення кримінального правопорушення, не вдаючись на даному етапі в оцінку відповідності повідомлення про злочин всі критеріям. Тим більше, вирішення питань правової кваліфікації та доведення наявності всіх елементів складу кримінального правопорушення не може покладатися за заявника. Заява чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, що підлягає передачі іншому органу досудового розслідування за підслідністю або за місцем проведення досудового розслідування, спочатку мають бути внесені до ЄРДР за місцем первісного подання у встановлений законом строк і лише після цього може бути вирішене питання про їх направлення за підслідністю.

Крім того, апеляційна скарга містить клопотання про поновлення строку оскарження ухвали слідчого судді, пропуск якого ОСОБА_5 мотивує тим, що слідчий суддя постановив ухвалу без його участі, а копію цього судового рішення він отримав, а відтак ознайомився з мотивами, з яких йому відмовлено в задоволенні скарги, 31.01.2022.

У судове засідання суду апеляційної інстанції ОСОБА_5 , який належним чином повідомлений про дату, час і місце апеляційного розгляду, не прибув і не повідомив про причини. А тому відповідно до вимог ч.4 ст.405 КПК України його неприбуття не перешкоджає апеляційному розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до таких висновків.

Відповідно до вимог п.3 ч.2 ст.395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно з ч.1 ст.117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 подав 03.02.2022, тобто з пропуском встановленого законом строку. Доводи в апеляційній скарзі про те, що ухвала постановлена без його виклику, спростовуються змістом клопотання про розгляд скарги без його участі, з якого вбачається, що заявнику було достеменно відомо, що судове засідання призначено на 11 годину 20 хвилин 13 січня 2022 року. Разом з тим, участь у розгляді скарги ОСОБА_5 не брав, і копію ухвали отримав безпосередньо в суді 31.01.2022, що підтверджується розпискою (а.с.32). Оскільки виготовлення обґрунтованої апеляційної скарги потребує ознайомлення зі змістом оскарженого рішення, строк апеляційного оскарження пропущений з поважних причин і підлягає поновленню.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, 24.12.2021 ОСОБА_5 подав до НАБУ на ім`я керівника ГПД ОСОБА_9 заяву про вчинене кримінальне правопорушення № 4679/23, датовану 23.12.2021, в якій, серед іншого, просив зареєструвати цю заяву про вчинене суддями Шостого апеляційного адміністративного суду ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 кримінальне правопорушення за правовою кваліфікацією за ч.2 ст.366, ч.2 ст.256, ч.1 ст.396, ч.1 ст.111, ст.170, ч.2 ст.15, ч.5 ст.27 КК України.

28.12.2021 ОСОБА_5 подав скаргу слідчому судді, в якій просив зобов`язати керівника ГПД НАБУ ОСОБА_9 : внести до ЄРДР відомості за заявою про вчинені кримінальні правопорушення; розпочати досудове розслідування у формі досудового слідства; надати витяги з ЄРДР та пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого; повідомити Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру про потребу зміни підслідності непідслідних кримінальних проваджень; у разі зміни підслідності внести всі відомості до ЄРДР; повідомити його про внесення відповідних відомостей упродовж 24 годин.

З огляду на те, що в заяві ОСОБА_5 перераховував допущені, як на його думку, колегією суддів Шостого апеляційного адміністративного суду, а саме, суддями ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права під час розгляду його апеляційної скарги на рішення Бахмацького районного суду Чернігівської області від 27.10.2020, яким відмовлено у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_5 до дільничних виборчих комісій про визнання протиправними та скасування результатів виборів на відповідних дільничних виборчих комісіях, то слідчий суддя дійшов висновку про те, що суб`єктивна впевненість у неправомірних діях, незгода з рішенням, дією чи бездіяльністю судді не можуть бути підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а процесуальні дії судді, законність та обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом перегляду в порядку, визначеному процесуальним законом.

Колегія суддів з таким висновком погоджується і доводи апеляційної скарги його не спростовують.

Згідно з ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У відповідності до вимог ч.5 ст.214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Як правильно зазначив слідчий суддя, посилаючись на приписи цих норм, внесенню до ЄРДР підлягають відомості не з будь-якої заяви чи повідомлення, а лише з тих, які містять достатні відомості, тобто об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину і підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини).

Так, ОСОБА_5 повідомляє про вчинення суддями кримінальних правопорушень і самостійно кваліфікує їхні дії як: службове підроблення; сприяння учасникам злочинних організацій та укриття їх злочинної діяльності; приховування злочину; державна зрада; перешкоджання законній діяльності професійних спілок, політичних партій, громадських організацій. Однак в заяві висловлюється незгода з судовим рішенням і вона не містить жодних даних про вчинення таких дій, у зв`язку з чим слідчий суддя обґрунтовано не взяв до уваги доводи заявника про те, що в заяві ним було вказано всі елементи, ознаки та обставини вчинених злочинів.

Всупереч доводам апеляційної скарги, розглядаючи скаргу, слідчий суддя не вирішував питання, які можуть бути предметом судового розгляду у кримінальному провадженні, і не давав оцінку обґрунтованості заяви. Дійсно, кримінальний процесуальний закон не вимагає від заявника зазначення в заяві усіх складових злочину. Однак це не означає, що будь-яка заява про вчинене кримінальне правопорушення виключно з огляду на її назву набуває статусу цього документа і її подання на ім`я ОСОБА_9 тягне за собою процесуальні наслідки у виді внесення відомостей до ЄРДР, у тому числі саме керівником ГПД НАБУ.

Враховуючи викладене, твердження ОСОБА_5 , що відомості про кримінальне правопорушення мали бути внесені до ЄРДР і вже після цього кримінальне провадження передається до іншого органу досудового розслідування відповідно до територіальної та предметної підслідності, не заслуговують на увагу.

Згідно з ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Про розгляд скарги на бездіяльність були повідомлені НАБУ та заявник. Враховуючи те, що в судове засідання не прибули уповноважена особа НАБУ (представник ОСОБА_11 подав письмові пояснення з проханням розглянути скаргу без його участі), та ОСОБА_5 , який подав аналогічного змісту клопотання, розглянувши скаргу без виклику саме керівника ГПД НАБУ ОСОБА_9 , процесуальних порушень слідчим суддею допущено не було. Письмові пояснення, в яких зазначалося про відсутність у заяві достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів, які б могли свідчити про вчинення суддями кримінального корупційного правопорушення, здійснення досудового розслідування якого віднесено до підслідності детективів НАБУ, а також про скерування заяви для розгляду відповідно до компетенції до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, разом з додатками були направлені суду в електронній формі і будь-яких сумнівів у їх достовірності не викликають. До того ж, слідчий суддя і не покладав в основу прийнятого рішення ці письмові пояснення, відмовивши у задоволенні скарги з інших підстав.

Не було необхідності у слідчого судді і витребувати матеріали звернення до керівника ГПД НАБУ за наявності в його розпорядженні копії заяви про вчинене кримінальне правопорушення.

Отже, ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.404, 407, 422 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а :

Поновити ОСОБА_5 строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 13 січня 2022 року.

Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 13 січня 2022 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність керівника Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви № 4679/23 від 23 грудня 2021 року, залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_5 без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3