Справа № 204/2034/22
Провадження № 1-кс/204/516/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2022 року слідчий суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України у Дніпропетровській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000017 від 27.02.2022 року, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України та за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1,3 ст. 110, ч.3 ст. 332-2, ч.5 ст. 27, ч.2 ст. 437 КК України,-
встановив:

До Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України у Дніпропетровській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000017 від 27.02.2022 року, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України та за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1,3 ст. 110, ч.3 ст. 332-2, ч.5 ст. 27, ч.2 ст. 437 КК України.
В обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим відділом Управління СБ України у Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні
№ 0000017 від 27.02.2022 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України та за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 3 ст. 110,ч. 3 ст. 332-2, ч. 5 ст.27, ч. 2 ст. 437 КК України. Так, у ОСОБА_5 у невстановлений в ході досудового розслідування проміжок часу виник злочинний умисел, спрямований на незаконне носіння, придбання та зберігання вибухових речовин та пристроїв. В подальшому, реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , придбав у невстановлений в ході досудового розслідування проміжок часу до 03.04.2022 та за невстановлених в ході досудового розслідування обставин вибухові речовини та боєприпаси, що відповідно до пояснень спеціаліста ОСОБА_6 , старшого інспектора з особливих доручень УВТС ГУНП в Дніпропетровській області є корпусом гранати «РГД-5» з маркуванням «81-77», а також запалом до нього «УЗРГМ-2-583, 78-89», які відносяться до вибухових речовин та бойових припасів.
Також, під час проведення огляду місця події біля блок-посту при виїзді з міста Дніпро, за адресою: Дніпропетровська область, місто Підгородне, траса М-50, координати: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в особистих речах, окрім іншого, було виявлено та вилучено предмет схожий на корпус гранати «РГД-5» з маркуванням «81-77», а також запалом до нього «УЗРГМ-2-583, 78-89», без відповідного чинним законодавством України дозволу.
Таким чином, дії ОСОБА_5 , які виразились у незаконному зберіганні вибухових речовин та пристроїв без передбаченого законом дозволу, кваліфікуються за ч. 1 ст. 263 КК України.
04.04.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
В свою чергу, 03.04.2022 року під час проведення огляду місця події за адресою: Дніпропетровська область., смт. Підгородне, траса М-50, поблизу блок поста в особистих речах ОСОБА_5 виявлено та вилучено: Мобільний телефон торгової марки «Samsung»Galaxy Mega2; Мобільний телефон торгової марки «Nokia» X2 Model:X2-02, IMEI: НОМЕР_3 з сім карткою мобільного оператора.
Приймаючи до уваги викладене, відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, вищевказані речі та предмети, що були вилучені під час вищевказаного огляду місця події 03.04.2022 року, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження у зв`язку з чим постановою старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України у Дніпропетровській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні. Крім цього,на даний час існують обставини, які підтверджують, що незастосування арешту на зазначене в клопотанні майно може призвести до зникнення, втрати, перетворення, відчуження останнього, зокрема внаслідок повернення вищевказаного майна. Будуть втрачені сліди злочину та інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також майно,що має значну матеріальну цінність та фактично є предметом вчинення кримінального правопорушення, може бути відчужене добросовісним набувачам, внаслідок чого буде унеможливлене його повернення законним володільцям.
Викладені вище обставини свідчать про те, що зазначене у клопотанні майно є фактично частиною предметів вчинення кримінального правопорушення, на заволодіння якими і був направлений злочинний умисел, а також, документами, що підтверджують факти набуття та розпорядження таким майном, то є необхідним задля забезпечення збереження предметів кримінального правопорушення та речових доказів у кримінальному провадженні, а також настання інших тяжких наслідків, та з метою отримання доказів у кримінальному провадженні, є доцільним накласти арешт на перелічене вище вилучене майно, для забезпечення можливості подальшого проведення відповідних слідчих дій. Зважаючи на те, що вилучені 03.04.2022 року в ході проведення огляду місця події речі та предмети зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять відомості, які мають значення для доказування факту правопорушення, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, передачі, відчуження вилученого майна, виникла необхідність у накладені арешту на майно.
Зважаючи на наявність підстав для арешту визначеного майна з метою збереження речових доказів,слідчий звернувся з даним клопотанням до суду.
Прокурор надав суду заяву в якій просив розглянути клопотання без його участі.
Вважаю за можливе розглянути клопотання про арешт майна на підставі ст. 172 КПК України.
Ознайомившись з матеріалами клопотання, якими обґрунтовується необхідність арешту тимчасово вилученого майна, слідчий суддя приходить до наступного.
Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
За ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Як визначено ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до вимог ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
За ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, з урахуванням вимог ст.98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
В судовому засіданні встановлено, що постановою слідчого в ОВС слідчого відділу УСБ України у Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 04.04.2022 року по кримінальному провадженню №0000017, визнані речовими доказами - мобільний телефон торгової марки «Samsung»Galaxy Mega2, мобільний телефон торгової марки «Nokia» X2 Model:X2-02, IMEI: НОМЕР_3 з сім карткою мобільного оператора, які були виявлені та вилучені 03.04.2022 року під час проведення огляду місця події за адресою: Дніпропетровська область, смт. Підгородне, траса М-50, поблизу блок поста в особистих речах ОСОБА_5 .
Враховуючи зазначені підстави, згідно зі ст.98 КПК України, вказане майно є речовим доказом і має доказове значення для досудового розслідування.
Незастосування заходів забезпечення кримінального провадження, може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування та передачі іншим особам, власником вищезазначеного майна.
Правовою підставою для арешту зазначеного майна є п.1 ч.2 ст.170 КПК України збереження речових доказів.
Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого та прокурора, щодо необхідності накладення арешту на вказане майно, у зв`язку з чим, клопотання підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 110, 131, 132, 170-173, 309, 369-372 КПК України, -
постановив:

Клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України у Дніпропетровській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000017 від 27.02.2022 року, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України та за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1,3 ст. 110, ч.3 ст. 332-2, ч.5 ст. 27, ч.2 ст. 437 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на майно, що було вилучене 03.04.2022 року під час проведення огляду місця події за адресою: Дніпропетровська область, смт. Підгородне, траса М-50, поблизу блок поста в особистих речах ОСОБА_5 , а саме на: мобільний телефон торгової марки «Samsung»Galaxy Mega2, мобільний телефон торгової марки «Nokia» X2 Model:X2-02,IMEI: НОМЕР_3 з сім карткою мобільного оператора.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Копію ухвали негайно направити власнику майна.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1