Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/213/22

УХВАЛА
про призначення судового розгляду

02 вересня 2022 року Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретаря - ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

представника потерпілого - ОСОБА_6 (не з`явилась),

потерпілої - ОСОБА_7 (не з`явилась),

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ржищів Київської області кримінальне провадження № 120 221 112 300 007 52, відомості про яке внесено до ЄРДР 05 липня 2022 року, по обвинуваченню

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Запоріжжя, Запоріжської області, громадянин України, не працює, не одружений, який має середню освіту, на утриманні неповнолітніх дітей не має, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий, останній раз: 07 липня 2017 року Орджонікідзенським районним судом м. Запоріжжя за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки 1 місяць,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

18 серпня 2022 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшло вищезазначене кримінальне провадження. 18 серпня 2022 року Ржищівським міським судом Київської області було призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просила призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні за участі сторін кримінального провадження, а також заявила клопотання про продовження строку запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 , оскільки ризики, які слугували підставою для обрання та продовження запобіжного заходу стосовно обвинуваченого на теперішній час не відпали та продовжують існувати, у зв`язку із чим просив продовжити строк тримання під вартою строком на 60 діб. Судовий розгляд справи просила проводити в режимі відеоконференції.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 не заперечував щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду, щодо запобіжного заходу, то захисник просив обрати щодо обвинуваченого домашній арешт, а також зазначив, що обвинувачений свою вину у скоєному злочині визнає у повному обсязі, співпрацював зі слідством.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника, проти проведення судового засідання в режимі відеоконференції не заперечував.

Представник ТОВ "РУШ" ОСОБА_6 в підготовче судове засідання не з`явилась, подавши заяву про розгляд справи без її участі.

Потерпіла ОСОБА_7 в підготовче судове засідання не з`явилась, подавши заяву про розгляд справи без її участі.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до таких висновків.

Кримінальне провадження підсудне Ржищівському міському суду Київської області, підстав для його закриття, повернення або зупинення немає, обвинувальний акт затверджений прокурором та підписаний слідчим, відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Вирішуючи клопотання прокурора щодо продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч. 1, 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Згідно з ч. 1 ст. 183 цього Кодексу тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 вказаного Кодексу запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

За змістом ст. 199 КПК України підставою для продовження строку тримання під вартою є обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 184 КПК України клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу повинно містити обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Необхідно зазначити, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій обвинуваченого, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, а саме у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах військового стану, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Під час вирішення питання доцільності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , суд дійшов висновку про існування ризиків, визначених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які, на думку суду, наразі не зменшилися та не відпали, оскільки обвинувачений може переховуватися від суду з огляду на тяжкість інкримінованого йому злочину, проживає без місця реєстрації, офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходів, раніше судимий за злочини проти власності. Також обвинувачений може здійснювати незаконний вплив на потерпілих та свідків та вчинити інші кримінальні правопорушення з огляду на те, що останній обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від п`яти до восьми років.

Вказані ризики наразі є реальними та триваючими, тому вони виключають можливість обрання іншого, більш м`якого запобіжного заходу щодо обвинуваченого, оскільки альтернативні запобіжні заходи не забезпечать належний рівень гарантії доброчесної поведінки обвинуваченого.

06 липня 2022 року слідчим суддею Кагарлицького районного суду Київської області ОСОБА_8 було обрано стосовно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Крім того, як стверджує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

У справах «Ілійков проти Болгарії» та «Летельє проти Франції», Європейський суд з прав людини, зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів», а особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

У рішенні по справі «W. проти Швейцарії» від 26.01.1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Відповідно до вимог статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Таким чином, вирішуючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , суд враховує підвищену суспільну небезпечність кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому в разі визнання його винуватим; приймає до уваги те, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого під час розгляду кримінального провадження, та з метою забезпечення запобіганню процесуальних ризиків, а також за відсутності вагомих підстав для скасування або зміни запобіжного заходу на більш м`який, відсутності обставин, що свідчать про неможливість утримання обвинуваченого під вартою, суд вважає за доцільне продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При цьому суд вважає за необхідне залишити попередньо визначений розмір застави щодо обвинуваченого та обов`язки, які на нього покладаються у випадку застосування такої, які зазначено в ухвалі слідчого судді Кагарлицького районного суду Київської області від 06 липня 2022 року.

Будь-яких відомостей щодо незадовільного стану здоров`я та неможливості подальшого перебування обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою, до суду не надходило.

Вирішуючи питання щодо необхідності проведення дистанційного судового провадження, суд виходить з того, що оскільки обвинувачений ОСОБА_4 тримається в умовах ДУ МЮ України "Київський слідчий ізолятор", учасники процесу не заперечують проти дистанційного судового провадження, - суд вважає, що воно підлягає розгляду у режимі дистанційного судового провадження з метою вжиття заходів для забезпечення оперативності судового провадження.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 336 КПК України, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин.

Згідно із ч. 6 ст. 336 КПК України, якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, тримається в установі попереднього ув`язнення або установі виконання покарань, дії, передбачені частиною четвертою цієї статті, здійснюються службовою особою такої установи.

На підставі викладеного, керуючись наведеними нормами чинного кримінального процесуального закону, суд вважає необхідним здійснювати судове провадження дистанційно в режимі відеоконференції.

Згідно зі ст. 317 КПК України учасникам судового провадження роз`яснюється, що вони мають можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони бажають, також мають право під час ознайомлення робити з матеріалів необхідні виписки та копії.

Керуючись ст. 7, 27, 31, 176-178,183,197,199, 314 - 317 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Підготовче провадження закінчити.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження № 120 221 112 300 007 52, відомості про яке внесено до ЄРДР 05 липня 2022 року, по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України у відкритому судовому засіданні Ржищівського міського суду Київської області на 11 год. 00 хв. 04 жовтня 2022 року.

Судовий розгляд здійснювати суддею одноособово.

Про дату, час та місце розгляду справи повідомити учасників кримінального провадження.

Провести дистанційне судове засідання між Ржищівським міським судом Київської області за адресою: Київська область, м. Ржищів, вул. Соборна, 87, зал судових засідань № 1 та Державною установою МЮ України "Київський слідчий ізолятор". Виконання ухвали суду в цій частині доручити головному спеціалісту з інформаційних технологій ОСОБА_9 , поклавши контроль на керівника апарату ОСОБА_10 ..

Виконання ухвали суду в частині забезпечення відеозв`язку між Державною установою "Київський слідчий ізолятор" та Ржищівським міським судом Київської області, за адресою: Київська область, м.Ржищів, вул. Соборна, 87, об 11 год 00 хв. 04 жовтня 2022 року із обов`язковою участю обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , доручити начальнику Державної установи МЮ України "Київський слідчий ізолятор".

За умови, що обвинувачений заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, повідомити про це суд в строк до 04 жовтня 2022 року.

Зобов`язати посадових осіб Державної установи МЮ України "Київський слідчий ізолятор" вручити обвинуваченому пам`ятку про його процесуальні права, перевірити документи, що посвідчують особу та перебувати поряд з ним до закінчення судового засідання.

Застосовувані в дистанційному судовому провадженні технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення і звуку, дотримання принципу гласності та відкритості судового провадження, а також інформаційну безпеку.

Учасникам кримінального провадження має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового провадження, ставити запитання і отримувати відповіді, реалізовувати інші надані їм процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, передбачені КПК України.

Хід і результати процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції повинні фіксуватися за допомогою технічних засобів відеозапису.

Клопотання прокурора про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на два місяці, тобто до 31 жовтня 2022 року включно та утримувати його у Державній установі Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор».

Розмір застави, визначений ухвалою слідчого судді Кагарлицького районного суду Київської області від 06 липня 2022 року та обов`язки, які покладаються на обвинуваченого у випадку її застосування, залишити без змін.

Копію ухвали направити начальнику ДУ МЮ України «Київський слідчий ізолятор».

Забезпечити учасникам судового провадження при необхідності їхнє право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Ухвала про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя