Справа № 206/2897/22
Провадження № 1-кс/206/289/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2022 року слідчий суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретареві ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро клопотання старшого слідчого СВ ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Перше Травня, Дніпровського району, Дніпропетровської області, громадянина україни, маючого неповну базову середню освіту, офіційне не працевлаштованого, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого з адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 4 ст. 186 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

До Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотанням обґрунтовано тим, що проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що 16 липня 2022 приблизно з 15 години 00 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи в приміщенні покинутої будівлі № 26 по вул. 20 річчя Перемоги у м. Дніпрі, побачив раніше незнайому йому малолітню ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у якої при собі був мобільний телефон «Xiaomi Redmi 9C», помаранчевого кольору.

В цей та час, перебуваючи у вищезазначеному місці, у ОСОБА_5 раптово виник злочинний корисливий умисел, спрямований на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), а саме вказаним мобільним телефоном, який він визначив предметом свого злочинного посягання.

Далі, 16 липня 2022 року приблизно з 15 годині 10 хвилин, ОСОБА_5 , реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи настання майнової шкоди і свідомо бажаючи її настання, знаходячись у приміщенні покинутої будівлі АДРЕСА_2 , під надуманим приводом комусь зателефонувати, попрохав у малолітньої ОСОБА_7 надати йому свій мобільний телефон «Xiaomi Redmi 9C», помаранчевого кольору. В свою чергу, малолітня ОСОБА_7 , не підозрюючи про дійсні протиправні наміри ОСОБА_5 , будучи введеною в оману, не маючи сумнівів у правдивості його слів, добровільно передала останньому свій мобільний телефон «Xiaomi Redmi 9C», помаранчевого кольору.

В подальшому, ОСОБА_5 , доводячи свій злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном, з корисливих мотивів, шляхом обману (шахрайство), до кінця, отримавши від малолітньої ОСОБА_7 вищевказаний мобільний телефон, заздалегідь не маючи наміру повертати його, дочекавшись поки остання відволіче свою увагу та не буде спостерігати за його діями, разом з мобільним телефоном «Xiaomi Redmi 9C», помаранчевого кольору, з місця скоєння кримінального правопорушення зник, у подальшому розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Своїми умисними діями, ОСОБА_5 , відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи № 2274/22 від 27 серпня 2022 року заподіяв малолітній потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду у розмірі 4 199,25 гривень.

18 липня 2022 року, у невстановлений в ході досудового розслідування час та місці, але не пізніше 12 години 40 хвилин, у ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , з корисливих мотивів, повторно, виник спільний злочинний умисел спрямований на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), а саме мобільного телефону марки «Xiaomi Redmi 9C NFC» сірого кольору, який належить раніше незнайомому їм неповнолітньому ОСОБА_9 , за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

Продовжуючи злочинну діяльність ОСОБА_5 , діючи у групі з ОСОБА_8 , вступивши у попередню змову, достовірно знаючи про введення воєнного стану на території України, 18 липня 2022 року, приблизно о 12 годині 30 хвилин, перебуваючи неподалік будинку АДРЕСА_3 , побачивши раніше незнайомого їм неповнолітнього ОСОБА_9 , який стояв біля вікна квартири, розташованої на першому поверсі двоповерхового будинку АДРЕСА_3 , та тримав у руці мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9C NFC» сірого кольору, у зв`язку з чим вирішили реалізувати раніше виниклий спільний злочинний умисел спрямований на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

18 липня 2022 року, приблизно о 12 годині 35 хвилин, ОСОБА_10 , діючи у групі з ОСОБА_8 , перебуваючи неподалік будинку АДРЕСА_3 , підійшов до раніше незнайомого їм неповнолітнього ОСОБА_9 , та під надуманим приводом комусь зателефонувати, попрохав останнього надати йому мобільний телефон, на що неповнолітній ОСОБА_9 погодився.

Взявши до рук мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9C NFC» сірого кольору, який належить неповнолітньому ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , діючи у групі з ОСОБА_8 , зробив вигляд, що комусь телефонує та відразу після вказаного дзвінка повернув мобільний телефон неповнолітньому ОСОБА_9 , тим самим спробував переконати потерпілого, що йому можна довіряти. Після чого, ОСОБА_5 попрямував за будинок АДРЕСА_3 , де за попередньою домовленістю на нього чекав ОСОБА_8 , одночасно спостерігаючи за оточуючою обстановкою, з метою попередження ОСОБА_5 у разі появи сторонніх осіб, де вони домовились не зупинятись на досягнутому та реалізувати спільний раніше виниклий злочинний умисел спрямований на повторне відкрите викрадення чужого майна (грабіж), з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

ОСОБА_10 , діючи у групі з ОСОБА_8 , реалізуючи раніше виниклий спільний злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), з метою збагачення, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, цього ж дня, 18 липня 2022 року приблизно о 12 годині 40 хвилин, перебуваючи неподалік будинку АДРЕСА_3 , підійшов до неповнолітнього ОСОБА_9 , та повторно попрохав у потерпілого під надуманим приводом мобільний телефон аби знову комусь зателефонувати, на що останній знову погодився. ОСОБА_5 , діючи у групі з ОСОБА_8 , зробив вигляд, що комусь телефонує. В цей час, тобто 18 липня 2022 року, приблизно о 12 годині 40 хвилин, ОСОБА_5 тримаючи у руках мобільний телефон «Xiaomi Redmi 9C NFC» сірого кольору, який належить неповнолітньому ОСОБА_9 , діючи у групі з ОСОБА_8 , продовжуючи реалізовувати раніше виниклий спільний злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), з корисливих мотивів, вчиненого повторно, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, подав відповідний сигнал ОСОБА_8 , який весь час перебував за будинком АДРЕСА_3 та спостерігав за навколишньою обстановкою та діями ОСОБА_5 , після чого, ОСОБА_8 підбіг до ОСОБА_5 та розуміючи, що його дії є відкритими для неповнолітнього потерпілого ОСОБА_9 , вихопив з рук ОСОБА_5 мобільний телефон «Xiaomi Redmi 9C NFC» сірого кольору, який на праві власності належить неповнолітньому ОСОБА_9 .

Далі, ОСОБА_8 , діючи у групі з ОСОБА_5 , доводячи спільний раніше виниклий злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, до кінця, утримуючи при собі мобільний телефон «Xiaomi Redmi 9C NFC» сірого кольору, IMEI1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 , який належить неповнолітньому ОСОБА_9 , з місця вчинення кримінального правопорушення втік.

В подальшому ОСОБА_5 та ОСОБА_8 розпорядились викраденим майном на власний розсуд.

Умисними злочинними діями ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , неповнолітньому ОСОБА_9 спричинено матеріальну шкоду, яка відповідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2141/22 від 16 серпня 2022 року щодо вартості мобільного телефону «Xiaomi Redmi 9C NFC» сірого кольору, IMEI1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 , складає 5 097,00 гривень.

Органом досудового розслідування, за сукупністю вчиненого, дії ОСОБА_5 , які виразилися у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), кваліфікуються за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, а також у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненого повторно, за попередньою змовою групо осіб, в умовах воєнного стану, кваліфікуються за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала та пояснила, що саме такий запобіжний захід зможе належним чином забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та дозволить запобігти ризикам, визначеним у клопотанні.

Підозрюваний в судовому засіданні не заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваного, дослідивши надані стороною обвинувачення письмові матеріали до клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

В провадженні СВ ВП № 4 ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження № 0000148 від 17 липня 2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190, ч. 4 ст. 186 КК України.

31 серпня 2022 року слідчим за погодженням з прокурором, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

22 вересня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про зміну підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачений ч. 1 ст. 190, ч. 4 ст. 186 КК України.

Копію клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із доданими матеріалами було вручено підозрюваному 22 вересня 2022 року о 13:00 годині.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У силу ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами докази наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на які вказує слідчий; а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначених у клопотанні ризиків.

Дослідивши матеріали клопотання вважаю, що наявність обґрунтованої підозри підтверджується зібраними під час проведення досудового розслідування та дослідженими в судовому засіданні матеріалами кримінального провадження у їх сукупності, а саме: протоколами прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 16, 17 липня 2022 року, протоколами огляду місця події від 16, 17 липня 2022 року, протоколами допиту малолітньої потерпілої ОСОБА_7 від 02 серпня 2022 року, неповнолітнього потерпілого ОСОБА_9 від 18 липня 2022 року, протоколом огляду предметів від 18 липня 2022 року, протоколами допиту свідків, підозрюваного, речовими доказами, зібраними матеріалами по кримінальному провадженню в цілому, у їх сукупності.

Клопотання та матеріали, надані слідчим, дійсно свідчать про реальне існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, відповідальність за які передбачена ч. 1 ст. 190, ч. 4 ст. 186 КК України.

Так, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні двох кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 4 ст. 186 КК України, один з яких, згідно ст. 12 КК України віднесено до категорії тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а тому з метою уникнення кримінальної відповідальності, усвідомлюючи факт можливої суворості покарання за вироком суду, може переховуватись від органу досудового розслідування, прокуратури та суду, що свідчить про існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2011 року зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те, що вручене ОСОБА_5 письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень базується, у тому числі, на показаннях свідків та потерпілих, які є малолітніми та неповнолітніми особами, підозрюваний може впливати на них шляхом вмовлянь, підкупу, психологічними чи фізичними методами впливу, з метою схилення їх до зміни показань, чим перешкоджатиме забезпеченню швидкого, повного та неупередженого розслідування у даному кримінальному провадженні.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те, що підозрюваний ОСОБА_5 офіційне не працевлаштований та не має постійного джерела доходу, не має стійких соціальних зв`язків, малолітніх чи неповнолітніх дітей, або інших непрацездатних осіб на утриманні, підозрюється у вчиненні одразу двох кримінальних правопорушень, тому може і в подальшому вчиняти інші кримінальні правопорушення,

Викладене вище, у своїй сукупності, є мотивом для обмеження свободи підозрюваного у встановленому законом порядку та виключає об`єктивну можливість щодо застосування більш м`якого виду запобіжного заходу, оскільки застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені КПК України, буде недостатньою мірою та не буде слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможе запобігти ризикам, встановленим під час досудового слідства.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 4 ст. 186 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо шляхом застосування відносно такої особи запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

На думку слідчого судді, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний період доби є співмірним з існуючими ризиками та зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, зазначеним слідчим у клопотанні, у зв`язку із чим приходжу до висновку про необхідність його задоволення.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 131, 132, 176, 177, 178, 182, 183, 184 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді нічого домашнього арешту в період часу з 21 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин до 21 листопада 2022 року включно.

На період застосування нічого домашнього арешту покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, прокурора або суду за першою вимогою;

- не залишати місце реєстрації та мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 21 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утриматись від спілкування та зустрічі з потерпілими ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , неповнолітнім ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та свідками ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 .

Виконання ухвали та контроль за її виконанням покласти на співробітників ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під домашнім арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що порушення домашнього арешту є підставою для застосування більш суворого запобіжного заходу.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1