Справа № 185/2994/22
Провадження № 1-кс/185/533/22
23 квітня 2022 року м. Павлоград
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Москва Російської Федерації, громадянина України, який має середню спеціальну освіту, непрацюючого, одруженого, який має на утриманні двох неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та доньку ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
Відповідно до клопотання 21.04.2022 приблизно о 22 годин 00 хвилин ОСОБА_5 знаходився в кухонному приміщенні квартири, що розташована за адресою АДРЕСА_2 , разом зі своєю матір`ю ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . В цей же час між ОСОБА_5 та ОСОБА_10 виникла сварка на побутовому ґрунті, в ході якої у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на вбивство, тобто умисне протиправне заподіянні смерті іншій людині ОСОБА_10 .
Далі, 21.04.2022 приблизно о 22.15 год. ОСОБА_5 , знаходячись в приміщенні вищевказаної кухонної кімнати, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_10 , діючи умисно, бажаючи настання смерті останній, знаходячись навпроти ОСОБА_5 , коли та перебувала у сидячому положенні на стільці, що там знаходився, наніс обома руками, а саме внутрішніми поверхнями лодоней обох рук удари в область голови та обличчя ОСОБА_10 .. В подальшому, продовжуючи свій злочинний умисел на заподіяння смерті ОСОБА_10 . ОСОБА_5 , скориставшись тим, що потерпіла перебувала в розгубленому стані від нанесених їй ударів по обличчю, обхопив обома руками за тулуб ОСОБА_10 , та силою подолавши її супротив, перекинув останню через себе та повалив на підлогу.
В результаті протиправних дій ОСОБА_5 спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_10 у вигляді численних синців та саден обличчя, синців лівого та правого ока, забійні рани слизової верхньої та нижньої губи, уламкового перелому кісток носа у проекції верхньої третини, крововиливи у товщі м`яких тканин голови злобноскроневій ділянці ліворуч, скроневій ділянці праворуч, травматичний субдуральний крововилив лівої та правої півкуль мозку, численні крововиливи під м`які мозкові оболонки речовини головного мозку, численні крапкові крововиливи у товщі речовини головного мозку, скупчення блідо-рожевої рідкої крові у шлуночках мозку, набряк речовини головного мозку, від яких остання померла на місці.
Умисні дії ОСОБА_5 кваліфікуються за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме, як вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
21.04.2022 ОСОБА_5 було затримано у порядку ст.208 КПК України.
22.04.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Підозра ОСОБА_5 у вчиненні ним злочину повністю обґрунтована та підтверджується доданими до клопотання копіями письмових доказів.
Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 , вчинив особливо тяжкий злочин, відповідно за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, перебуваючи під загрозою застосування покарання, у слідства є підстави вважати, що ОСОБА_5 , може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого або свідків. Ці обставини, у свою чергу, можуть зашкодити вирішенню завдань кримінального судочинства та перешкоджатиме ефективному, повному, всебічному та неупередженому розслідуванню за участю підозрюваного.
В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання, просили його задовольнити з підстав зазначених в клопотанні. Вважають, що інший більш м`який запобіжний захід, такий як домашній арешт, не зможе запобігти зазначеним ризикам.
Підозрюваний в судовому засіданні зазначив, що він причетний до інкримінованих йому обставин, але в нього не було умислу на вбивство, він не скривався, сам викликав швидку та поліцію, просив обрати домашній арешт.
Захисник в судовому засіданні просив обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, вважає, що ризики стороною обвинувачення не доведені, підозрюваний не має наміру переховуватись, так як сам викликав швидку та поліцію, потерпіла та свідки не є очевидцями злочину, є питання по кваліфікації так як підозрюваний не згоден з наявність умислу на вбивство.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання, встановлене наступне.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Частиною 1 статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою ст. 176 КПК України.
Статтею 178 КПК України визначено коло обставин, які слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу.
Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.
Слідчий суддя враховує, що встановлення всіх обставин кримінального провадження, доведення факту вчинення злочину та відповідна правова кваліфікація є метою досудового розслідування.
Крім цього, стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Враховуючи наявні у матеріалах клопотання та досліджені в судовому засіданні докази, в їх сукупності, слідчий суддя вважає, що на даний час є достатні підстави вважати підозру обґрунтованою, так як на даний час існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йде мова - підозрюваний, міг вчинити правопорушення, та дана інформація не спростована іншими доказами.
Частиною 1 ст. 177 КПК України передбачено забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Прокурор та слідчий у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилаються на ризики, передбачені п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя, з`ясовуючи наявність зазначених ризиків, виходить з такого.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини рішення «Becciev v. Moldova Бекчиєв проти Молдови», § 58, відповідно до якого ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.
Відповідно до матеріалів клопотання встановлено, що підозрюваний не має місця офіційної роботи, як постійного джерела прибутку, має певні соціальні зв`язки, одружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, в силу ст. 89 КК України раніше не судимий, інкриміновані підозрюваному протиправні дії вчинені щодо його матері.
Враховуючи дані про підозрюваного та те, що останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, обставини та обґрунтування сторони обвинувачення, позицію та обґрунтування сторони захисту, встановлені в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість доводів прокурора про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на свідків, потерпілого.
Отже, з огляду на викладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі досудового розслідування жоден із більш м`яких запобіжних заходів, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, яке інкримінується та особи підозрюваного, не зможе запобігти вищевказаним ризикам та не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і не попередить спроби вчинити вищевказані дії.
Строк тримання під вартою визначається судом з урахуванням вимог ст. 197 КПК України та строків проведення досудового розслідування.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, які підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.
Враховуючи вищезазначене, підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, а також те, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 відноситься до особливо тяжкого злочину, який спричинив загибель людини, вважаю за можливе у відповідності до ч.4 ст.183 КПК України не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.
Керуючись ст.176-178,183,186,193-194,196,197,205,309,372,395 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В:
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 19 червня 2022 року 21:35 год.
Строк дії ухвали обчислювати з моменту затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме з 21:35 год. 21.04.2022.
Строк дії ухвали - до 21:35 год 19 червня 2022 року включно.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1