Справа №: 398/3094/22
провадження №: 1-кп/398/254/22
УХВАЛА
Іменем України

"18" жовтня 2022 р. м.Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
представника потерпілої ОСОБА_6 ОСОБА_7
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрія обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000818 від 27.06.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
У провадженні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000818 від 27.06.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
Ухвалою суду від 14.09.2022 у вказаному провадженні було призначено підготовче судове засідання.
Відповідно до положень ст. 314 КПК України першочерговим завданням підготовчого судового засідання є вирішення питання про можливість призначення судового розгляду, у зв`язку з чим, суд з`ясовує, чи наявні підстави для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 ч. 1 ст. 314 КПК України.
Обґрунтування можливості призначення судового розгляду.
У підготовчому судовому засіданні було заслухано думку учасників судового провадження щодо можливості призначення судового розгляду.
Прокурор просив суд призначити кримінальне провадження до судового розгляду, вважаючи, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, а підстав для прийняття рішень, передбачених п. п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, немає.
Обвинувачений ОСОБА_4 , його захисник ОСОБА_5 представник потерпілої ОСОБА_7 не заперечували проти призначення справи до судового розгляду.
Вирішуючи питання про можливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, суд виходить з наступного.
Судом було встановлено, що поданий до суду обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, оскільки він містить усі відомості, які передбачені п. 1-9 ч. 2 ст. 291 КПК України, підписаний слідчим та прокурором, який його затвердив і до нього додано усі передбачені кримінальним процесуальним законом додатки.
Крім того, суд, з`ясувавши думку сторін, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, встановив, що кримінальне провадження підсудне Олександрійському міськрайонному суду Кіровоградської області, проти відкритого розгляду справ заперечень немає.
Враховуючи викладене, з огляду на відсутність підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта.
Вирішення питання щодо складання досудової доповіді.
Враховуючи, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі, суд, керуючись положеннями ст. 314-1 КПК України, приходить до висновку про необхідність складання досудової доповіді.
13.10.2022 року від прокурора ОСОБА_3 на електронну адресу суду надійшло клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке він підтримав у судовому засіданні. Прокурор посилається на вагомість доказів винуватості ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, характер кримінального правопорушення, яке інкриміноване обвинуваченому, на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої ст. 177 КПК України. А саме, що обвинувачений може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, які являються безпосередніми очевидцями ДТП, та вчинити інше кримінальне правопорушення, в тому числі стосовно осіб, які можуть давати викривальні та підтверджуючі його вину покази, що свідчить про неможливість запобігти ризикам шляхом застосування інших запобіжних заходів відмінних від тримання під вартою.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 заперечували проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки обвинувачений не має наміру ухилятись від суду, має зареєстроване місце проживання, де проживає разом з дружиною, тому може виконувати покладені на нього обов`язки, перебуваючи і на домашньому арешті. Також захисник обвинуваченого у судовому засіданні вказав на те, що ризики, про які зазначено стороною обвинувачення не обґрунтовані.
Представник потерпілої ОСОБА_7 підтримала клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, окрім того просила прийняти до розгляду у даному кримінальному провадженні цивільний позов потерпілої ОСОБА_6 про стягнення з ОСОБА_4 та Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Гардіан» матеріальної та моральної шкоди завданої злочином.
Вирішуючи клопотання щодо продовження терміну дії запобіжного заходу суд враховує наступне.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.
В Рішенні № 1-р/2017 від 23.11.2017 року Конституційний Суд України дійшов висновку, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом та за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 Кодексу).
Зміна процесуального статусу особи з підозрюваного на обвинуваченого (підсудного) та початок стадії судового провадження у суді першої інстанції виключають автоматичне продовження застосування запобіжних заходів, обраних слідчим суддею до такої особи на стадії досудового розслідування як до підозрюваного.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Метою запобіжного заходу у виді тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.
Частиною 1 ст. 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі серед іншого: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується.
27.06.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України. 09.09.2022 року з метою уточнення обставин кримінального правопорушення ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 було обрано ухвалою слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29 червня 2022 року. У подальшому ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 23.08.2022 продовжено застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 21.10.2022 включно.
Наявність обґрунтованої підозри підтверджується фактом направлення обвинувального акту до суду, що може свідчити про те, що сторона обвинувачення зібрала достатньо доказів для того, щоб доводити винуватість особи перед безстороннім судом.
Суд враховує дані про особу обвинуваченого, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, наявність осіб на утриманні. Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, за вчинення якого, обвинуваченому може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років. Обвинувачений раніше не судимий, одружений, не має на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей, офіційно не працевлаштований, має постійне місце проживання та реєстрації, яке знаходиться за межами Кіровоградської області області.
Враховуючи викладене, суд вважає, що усвідомлюючи ступінь тяжкості інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення та суворість можливого покарання, існує ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що він може ухилятись від суду, тобто без перешкод залишити своє місце проживання, чим буде перешкоджати кримінальному провадженню. Існування ризику, що ОСОБА_4 може переховуватись від суду додатково підвищується військовою агресією російської федерації проти України, та дією на всій території України воєнного стану. І у разі обрання обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, в умовах діючого на теперішній час в Україні воєнного стану, стане неможливо здійснювати належний контроль правоохоронних органів за поведінкою обвинуваченого, який проживає на території Полтавської області.
Щодо ризику впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, то ст. 23 КПК України встановлює принцип безпосередності дослідження показань, за змістом якого суд досліджує докази безпосередньо і показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Тобто доказове значення у кримінальному провадженні матимуть саме ті показання свідків, які будуть надані останніми безпосередньо під час судового розгляду у судовому засіданні, а не надані ними в ході досудового розслідування. На даний час в кримінальному провадженні стадія підготовчого судового засідання. Обвинувачений та свідки, які являються безпосередніми очевидцями дорожньо-транспортної події, ще не допитані. Вказане доводить, що можливість впливу на свідків є досить ймовірною
Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення, в тому числі стосовно осіб, які можуть давати викривальні та підтверджуючі його вину покази, суд вважає доводи прокурора не обґрунтованими.
Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, суд зазначає, що застосований до ОСОБА_4 запобіжний захід не виходить за межі розумного строку тривалості, відповідає чинним підставам, меті його застосування та кореспондується із суспільним інтересом, отже, альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати його належну поведінку.
Беручи до уваги доведеність обґрунтованості підозри, недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також серйозність обвинувачення та тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним у вчиненні злочину, суд не знаходить підстав для зміни запобіжного заходу стосовно обвинуваченого з тримання під вартою на домашній арешт, відтак у задоволенні відповідного клопотання сторони захисту слід відмовити.
За таких обставин суд вважає за необхідне обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді утримання під вартою строком на 60 днів.
ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, який спричинив загибель людини, тому згідно п.2 ч. 4 ст.183 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою суддя має право не визначати розмір застави.
Крім того, представник потерпілої в кримінальному провадження ОСОБА_6 ОСОБА_7 в підготовчому судовому засіданні просила прийняти до розгляду поданий нею в інтересах потерпілої цивільний позов, визнати ОСОБА_6 цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_4 , товариство з додатковою відповідальністю "Страхова компанія "Гардіан" - цивільними відповідачами.
Згідно ч. 1 ст. 61, ч. 1 ст. 62 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов. Цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Форма та зміст позовної заяви, поданої представником потерпілої ОСОБА_6 в інтересах останньої про відшкодування матеріальної та моральної шкоди відповідають вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства (ст.ст. 175, 177 ЦПК України), пред`явлена до початку судового розгляду у вказаному кримінальному провадженні, а тому, суд вважає, що вона підлягають розгляду у кримінальному провадженні.
Керуючись ст. ст.31,35,61,62, 128, 177, 183, 314,315,316,331 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України у відкритому судовому засіданні в приміщенні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області (м. Олександрія Кіровоградської області, вул. Поштова (Першотравнева),30) на 27 жовтня 2022року на 14 годину 00 хвилин.
Цивільний позов представника потерпілої ОСОБА_6 ОСОБА_7 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, прийняти до розгляду у даному кримінальному провадженні.
ОСОБА_6 визнати цивільним позивачем, обвинуваченого ОСОБА_4 , Товариство з додатковою відповідальністю "Страхова компанія "Гардіан" - цивільними відповідачами.
Копію позовної заяви з доданими до неї документами вручити обвинуваченому та його захиснику.
Клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, задовольнити.
Обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під ватрою у Державній установі «Кропивницький слідчий ізолятор» строком на 60 діб, тобто з 18.10.2022 року до 16.12.2022 року.
Копію ухвали направити до Державної установи «Кропивницький слідчий ізолятор» для виконання.
Доручити Олександрійському РВ №1 філії Державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області у строк до 27 жовтня 2022 року скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кременчука Полтавської області, громадянина України, одруженого, не працюючого, раніше не судимого, який зареєстрований та мешкає у кв. АДРЕСА_1 .

Роз`яснити представнику органу пробації про його права й обов`язки, визначені ст.72-1 КПК України та право заявляти до суду клопотання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження щодо обставин, які передбачені пунктами 4,5 частини першої статті 91 КПК України.
Роз`яснити обвинуваченому, що йому надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді. Участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді.
Ухвала суду в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня його проголошення.
В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.
Повний текст складено 18.10.2022 року.

Суддя ОСОБА_1