УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3, за участю: секретаря судового ОСОБА_4, адвоката ОСОБА_5, прокурора ОСОБА_6, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_1 на повідомлення про підозру від 29.06.2022 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0002052 від 27.05.2021 року у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.366, ч.5 ст.191 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді надійшла скарга адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_1 на повідомлення про підозру від 29.06.2022 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0002052 від 27.05.2021 року у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.366, ч.5 ст.191 КК України.

Як на підставу звернення до суду зі скаргою адвокат ОСОБА_5 посилається на положення ст.303 КПК України та обґрунтовує її тим, що Шевченківським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002052 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.366, ч.5 ст.191 КК України - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та групою інших осіб.

Скаржник свою скаргу мотивує тим, що 29.06.2022 року прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7, нібито було повідомлено ОСОБА_1 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.366, ч.5 ст.191 КК України. 01.07.2022 року постановою прокурора ОСОБА_1 оголошено у розшук. Однак, повідомлення про підозру ОСОБА_1 , та як наслідок прийняття постанови від 01.07.2022 про оголошення її у розшук, є незаконним, оскільки повідомлення про підозру від 29.06.2022 року було направлено на адресу реєстрації місця проживання ОСОБА_1 в той же день, що виключає отримання адресатом цього відправлення у той самий день. Вважає, що органом досудового розслідування не було вжито всіх заходів щодо належного вручення повідомлення про підозру ОСОБА_1 , а також зміст повідомлення про підозру не містить жодної конкретики, та фактичні обставини не відповідають тим, що викладені в повідомленні про підозру, а отже суперечить вимогам КПК України - за відсутності достатніх доказів для підозри у вчиненні кримінального правопорушення.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 скаргу підтримав в повному обсязі із зазначених у ній підстав, просив задовольнити. Адже ОСОБА_1 завчасно ніхто не повідомляв та не викликав, а також відсутні належні докази завчасного повідомлення, а тому не було вжито всіх заходів щодо належного вручення повідомлення про підозру ОСОБА_1 .

Прокурор ОСОБА_8 заперечив щодо скарги, вказав, що намагався особисто вручити письмове повідомлення про підозру ОСОБА_1 , однак йому двері ніхто не відчинив, а в телефонному режимі своє місцезнаходження ОСОБА_1 не повідомила, та після його телефонного дзвінка покинула територію України. А тому повідомлення про підозру було направлено на поштову адресу, та на даний час досудове розслідування у даному кримінальному провадженні зупинено у зв`язку із розшуком підозрюваної. Враховуючи вищевказане, просив відмовити в задоволенні скарги.

Заслухавши доводи сторін судового розгляду, вивчивши скаргу та додані до неї матеріали, додатково надані для огляду оригінали матеріалів кримінального провадження №0002052, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів скарги та наданих для огляду матеріалів кримінального провадження №0002052, Шевченківським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002052 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.366, ч.5 ст.191 КК України. Процесуальне керівництво в даному проваджені здійснюється Шевченківською окружною прокуратурою м. Києва.

29.06.2022 року прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 повідомлено про підозру ОСОБА_1 у кримінальному провадженні №0002052.

01.07.2022 року постановою прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 оголошено у розшук підозрювану ОСОБА_1 у кримінальному провадженні №0002052.

03.08.2022 року на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва, задоволено клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури у м. Києві ОСОБА_6 та надано дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваної ОСОБА_1 для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу.

08.08.2022 року з матеріалів кримінального провадження №0002052, виділено матеріали відносно підозрюваної ОСОБА_1 в окреме кримінальне провадження за №0002130.

Так, згідно з п.10 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні підозрюваним, його захисником чи законним представником може бути оскаржено повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

У свою чергу, порядок повідомлення про підозру врегульований Главою 22 КПК України.

Підозрою є обґрунтоване припущення слідчого та/або прокурора про вчинення особою кримінального правопорушення. Право підозрюваного «знати, у вчинені якого кримінального правопорушення його підозрюють», що визначено пунктом 1 частини третьої статті 42 КПК України, кореспондує обов`язок сторони обвинувачення довести це до його відома, повідомити про наявність підозри та роз`яснити її зміст.

Згідно з положеннями ст.276 КПК України - повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках, зокрема, наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Зміст письмового повідомлення про підозру має відповідати вимогам, передбаченим ч. 1 ст. 277 КПК України, зокрема містити наступні відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Статтею 278 КПК України регламентовано порядок вручення письмового повідомлення про підозру. Зокрема, відповідно до ч.1 ст.278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Чинний Кримінальний процесуальний кодекс України не визначає підстав для скасування підозри або визнання її необґрунтованою, а тому вивченню слідчим суддею підлягає сукупність наявних доказів, зібраних під час досудового розслідування, які підтверджують ймовірне судження, припущення, попередній висновок про причетність конкретної особи до вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до змісту ч.ч.1, 2 ст.111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.

Згідно з ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Суд при постановлені ухвали, керується при цьому також висновками ЄСПЛ у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom», де зазначено, що «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення» та така кількість доказів на даний час у наданих прокурором матеріалах наведена.

Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Murray v. the United Kingdom» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Слідчим суддею встановлено, що відповідно до повідомлення про підозру від 29.06.2022 року, ОСОБА_1 підозрюється у заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах, а також у видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесені до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.366, ч.5 ст.191 КК України.

Так, з оригіналів матеріалів кримінального провадження №0002052, наданих прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 вбачається, що підозра ОСОБА_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.366, ч.5 ст.191 КК України, обґрунтовується наступними відомостями, які містяться, зокрема у: інформаційній довідці про рух кримінального провадження №0002052; протоколі обшуку від 22.10.2021 р.; протоколі огляду від 11.11.2021 р.; висновку аналітичного дослідження ГУ ДПС у м. Києві №198/26-1-08-01-20/33262277 від 30.08.2021 р.; довідкою бухгалтерського дослідження (ревізії) від 23.02.2022 р.; висновком експертів №44/22 за результатами проведення комісійної судово-економічної експертизи від 27.05.2022 р.; інші матеріали в їх сукупності.

Таким чином, сукупність таких фактичних даних, які містяться у вказаних документах, на думку слідчого судді, й вказує на причетність ОСОБА_1 до правопорушень, у вчиненні яких вона підозрюється.

Під час вирішення питання щодо скасування повідомлення про підозру оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи недоведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У відповідності до змісту ст.368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час судового розгляду кримінального провадження.

Отже, доводи сторони захисту з приводу необґрунтованої підозри відносно ОСОБА_1 спростовуються отриманими на даному етапі досудового розслідування відомостями, які задокументовані у відповідний спосіб, і які, на переконання слідчого судді, вказують на причетність ОСОБА_1 до вчинення інкримінованих їй кримінальних правопорушень.

З урахуванням встановленого, слідчий суддя вважає, що доводи сторони захисту є неспроможними, та згідно досліджених матеріалів під час розгляду скарги не встановлено порушень кримінально-процесуального законодавства щодо здійснення повідомлення про підозру ОСОБА_1 , в зв`язку з чим не вбачає передбачених законом підстав для задоволення скарги адвоката ОСОБА_5

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 9, 22, 26, 93, 110, 276-278, 303, 306, 307, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_1 на повідомлення про підозру від 29.06.2022 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0002052 від 27.05.2021 року у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.366, ч.5 ст.191 КК України.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя