Провадження №: 1-кс/755/226/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" січня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002098 від 15.07.2021 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нова Каховка Херсонської обл., громадянина України, розлученого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

слідчого ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

19 січня 2022 року до Дніпровського районного суд м. Києва надійшло клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002098 від 15.07.2021 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтоване тим, що 14.07.2021 року приблизно о 21 годині 30 хвилин ОСОБА_4 перебував за адресою: АДРЕСА_2 , де проживав ОСОБА_7 .

Приблизно о 23 годині 40 хвилин між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 які знаходились на вулиці, відбувся словесний конфлікт, у зв`язку з чим у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на умисне заподіяння тяжкого тілесного ушкодження потерпілому ОСОБА_7 .

Реалізуючи злочинний намір, направлений на умисне спричинення тяжких тілесних ушкоджень та усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, і свідомо допускаючи настання тяжких наслідків, взяв в руку ніж, який знаходився в кишені брюк, після чого наніс одне ножове поранення в область черевної порожнини потерпілого ОСОБА_7 . У результаті вказаних дій, потерпілий ОСОБА_7 отримав проникаюче колото-різане поранення життєво важливих органів. Після скоєного злочину, ОСОБА_4 зник з місця скоєння злочину у невідомому напрямку, а ОСОБА_7 було доставлено до КМКЛШМД, що за адресою: м. Київ, вул. Братиславська, 3, якому згідно довідки № 145, виданої КМКЛШМД поставлено діагноз: «Проникаюче колото-різане поранення живота з пошкодженням загальної клубової артерії справа, нижньої порожнистої вени, брижи тонкої кишки. Гемоперітонеум. Заочеревна гематома. Геморагічний шок 4 ступеня».

Таким чином, своїми умисними діями ОСОБА_4 , підозрюється в умисному заподіянні тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

27.07.2021 року було здійснено перевірку адреси місця проживання ОСОБА_4 , а саме: АДРЕСА_3 . В ході перевірки місцезнаходження ОСОБА_4 встановлено не було. В ході спілкування з співмешканкою ОСОБА_4 - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було встановлено, що ОСОБА_4 , більше не з`являється за вказаною адресою.

30.07.2021 року за адресою реєстрації підозрюваного ОСОБА_4 було надіслано пам`ятку про процесуальні права та обов`язки підозрюваного, повідомлення про підозру, повістки про виклик на 05.08.2021 року, 06.08.2021 року, 09.08.2021 року для участі у слідчих діях, однак у вказані дату та час останній на виклик не прибув, про причину неявки жодним чином не повідомив. Таким чином, ОСОБА_4 достовірно знаючи про необхідність прибуття до слідчого слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 , будучи належним чином повідомленим про дату, час прибуття для проведення слідчих дій, порушив обов`язок прибуття за викликом до органу досудового розслідування без поважних причин неприбуття, визначених ст. 138 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами проведення огляду місця події, протоколом допиту потерпілого, рапортом інспектора УПП у м. Києві ОСОБА_11 , медичною довідкою № 145 з КНП КМКЛ ШМД від 15.07.2021 року, протоколом проведення впізнання по фотознімках за участю потерпілого ОСОБА_7 , протоколами допиту свідків, протоколом проведення впізнання по фотознімках за участю свідка ОСОБА_12 , протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_12 , протоколом проведення впізнання по фотознімках за участю свідка ОСОБА_13 , речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.

У судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Захисник та підозрюваний заперечували проти задоволення клопотання, просили відмовити, посилаючись на необґрунтованість підозри і відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думки учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд, відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою і підставами застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Частинами 3 та 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі при визначенні запобіжного заходу (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Тож, слідчий суддя, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).

За таких умов, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане правопорушення.

У той же час, в судовому засіданні суду не було надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про відсутність ризиків, встановлених стороною обвинувачення.

Однак, як у самому клопотанні, так і в судовому засіданні прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може бути застосовано відносно ОСОБА_4 . Зокрема, як встановлено в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, ОСОБА_4 , раніше не судимий, офіційно не працює, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , тобто має постійне місце проживання та міцні соціальні зв`язки, також не переховується від органу досудового розслідування та з`явився на виклик до слідчого, що було підтверджено і самою слідчою.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що до підозрюваного ОСОБА_4 може бути застосований запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, який забезпечить виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-179, 193, 194, 206 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002098 від 15.07.2021 року, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нова Каховка Херсонської обл., громадянина України, розлученого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження).

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Встановити строк тримання ОСОБА_4 під домашнім арештом строком на 60 днів, тобто до 19 березня 2022 року, включно.

Покласти на ОСОБА_4 обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, або суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- цілодобово не залишати місце проживання, без дозволу слідчого, прокурора, або суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання (в залежності від стадії кримінального провадження);

- утриматися від спілкування зі потерпілим, свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт для виїзду за кордон;

- носити електронний засіб контролю.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Органу внутрішніх справ негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя: