СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/1126/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2021 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді- ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2
сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
розглянувши в відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001301 від 08.05.2021р. стосовно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого (відповідно до ст. 89 КК України),
який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст15, ч.3 ст.185 КК України.
ВСТАНОВИВ:
До Святошинського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001301 від 08.05.2021р. стосовно ОСОБА_4 , обвинувачуваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст15, ч.3 ст.185 КК України, який ухвалою суду призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні.
Ухвалою суду від 26.07.2021 року обвинуваченого ОСОБА_4 було оголошено в розшук та дозволено затримання з метою його приводу для розгляду клопотання про обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, судове провадження зупинено.
Ухвалою суду від 14.09.2021р. кримінальне провадження відновлено та призначено до судового розгляду.
В судовому засіданні прокурор підтримав своє клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.
Захисник та обвинувачений заперечили проти заявленого клопотання прокурора. Обвинувачений пояснив, що не переховувався від суду та не має наміру вчиняти такі дії. В той час, коли працівники поліції відвідували адресу його проживання, він знаходився на роботі ( підробляє вантажником), з братом на той час він був у сварці, тому не підтримував з ним зв`язок. Також повідомив, що на його утриманні є малолітня дочка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Захисник просив суд обрати більш м`який запобіжний захід, а саме у вигляді домашнього арешту.
Вислухавши думку учасників судового провадження суд приходить до наступного.
Згідно ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Згідно з вимогами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а підставою наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; продовжити кримінальне правопорушення чи вчинити інше.
За положенням ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, майновий стан, тощо.
Згідно ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Суд погоджується з висновком прокурора про існування обґрунтованої підозри щодо вчинення обвинуваченим ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.3 ст.185 КК України.
Суд враховує те, що кримінальне правопорушення, за яким обвинувачується ОСОБА_4 згідно зі ст. 12 КК України, віднесено до категорїі тяжких злочинів, та, за умови доведеності вини обвинуваченого у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, йому загрожує покарання у виді позбавдення волі на строк від трьох до шести років.
Враховуючи тяжкість покарання, характер та обставини вчинення злочину, сукупність установлених даних про особу обвинуваченого ОСОБА_4 , який відповідно до ст. 89 КК України є особою раніше не судимою, має постійне місце проживання, офіційно не працює, неодружений, зі слів має на утримання малолітню дитину, є підстави вважати ,що існують наступні ризики, передбачені ст.177 КПК України. Ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 усвідомлюючи невідворотність реального покарання за кримінальне правопорушення, може переховуватись від суду. Ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не має постійного джерела доходу, здійснювати вплив на свідків, які на даний час не допитані судом.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства (рішення у справі «Летельє проти Франції»).
Враховуючи наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та обґрунтованої підозри, дані, які характеризують поведінку обвинуваченого під час судового провадження, суд приходить до висновку про можливість застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.
Розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.1 ч.5 ст. 182 КПК України).
Враховуючи обставини кримінального правопорушення та особу підозрюваного, його вік, майновий стан та процесуальну поведінку, слідчий суддя вважає за доцільне визначити заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 47 580 грн. (Сорок сім тисяч п`ятсот вісімдесят гривень) та покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
Враховуючи викладене, керуючись ст.177,ст.178, ст. 181, ст.331, ст.ст. 369, 372 КПК України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора - задовольнити.
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі строком 60 днів.
Строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 рахувати з 13 вересня 2021року.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 закінчується 11 листопада 2021 року.
Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 розмір застави у межах двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 47 580 грн. (Сорок сім тисяч п`ятсот вісімдесят гривень), яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду м.Києва (код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059 ;банк отримувача ДКСУ, м.Київ ;код банку отримувача (МФО) 820172; рахунок отримувача UA1012089), після внесення якої ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 у разі внесення застави строком на два місця з моменту внесення застави наступні обов`язки: прибувати до суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу прокурора або суду; повідомляти прокурора або суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з особами, які мають статус свідків у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави, а до нього для забезпечення виконання визначених законом обов`язків, може бути застосовано інший запобіжний захід.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухала може бути оскаржена протягом семі днів з дня її постановлення шляхом подачі апеляційної скарги через Святошинський районний суд міста Києва до Київського апеляційного суду

Cуддя В.М. Кравець