Справа № 308/1096/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 лютого 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000089, -

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло вищевказане клопотання, в якому орган досудового розслідування у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000089 від 25.01.2022, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч.3 ст.15 ч.3 ст. 185 КК України, просить накласти арешт на майно, а саме на зріз з кабелю, викрутку, недопалок сигарети, кусачки, рукавички, запальничку та газовий балончик.

Клопотання обґрунтовано тим, що 24 січня 2022 року, близько 23 години 30 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та суспільно-небезпечні наслідки, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення за рахунок викраденого майна, за попередньою змовою з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на автомобілі марки «Mazda 6» реєстраційний номер НОМЕР_1 приїхали за адресою: м. Ужгород, вул. Цегольнянська. Залишивши автомобіль неподалік будинку № 17 по вулиці Цегольнянській в м. Ужгород, ОСОБА_5 , спільно з ОСОБА_6 , реалізуючи свій умисел на незаконне збагачення за рахунок чужого майна, діючи таємно, відкривши кришку люка кабельної каналізації зв`язку проник в середину даної споруди, призначеної для прокладення, монтажу та експлуатаційного обслуговування кабелів телекомунікацій AT «Укртелеком», та Управління державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Закарпатській області, де за допомогою кусачок, з метою крадіжки перекусив кабель ТЗАШП 7x4x1,2 належний Управлінню держспецзвязку в Закарпатській області та кабель ТПП 100x2x0,4 належний AT «Укртелеком», однак свій злочинний умисел не довів до кінця, не вчинивши всіх дій, які вважав за потрібне, з причин що не залежали від його волі, оскільки після спрацювання сигналізації був затриманий працівникам Управління поліції охорони в Закарпатській області.

25 січня 2022 року в ході проведення огляду місця події за адресою: м.Ужгород, вул.Цегольнянська, 9, було вилучено зріз з кабелю, який було поміщено до паперового конверту НПУ ГСУ, викрутку яку було поміщено до паперового конверту НПУ ГСУ, недопалок сигарети, який було поміщено до а паперового конверту НПУ ГСУ, кусачки, які було поміщено до паперового конверту НПУ ГСУ, рукавички надані до огляду ОСОБА_6 , було поміщено до паперового конверту НПУ ГСУ, запальничку та газовий балончик надані до огляду ОСОБА_5 , поміщено до паперового конверту ГІПУ ГСУ.

Речі вилучені в ході проведення огляду 25 січня 2022 року відповідно до положень ст. 98 КПК України являються речовими доказами у даному кримінальному провадженні, оскільки були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди, а також містять інші відомості які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Майно вилучене в ході проведення огляду 25 січня 2022 року повністю підпадає під ознаки майна, яке являється речовим доказом в кримінальному провадженні, та повністю відповідає критеріям майна, на яке може бути накладено арешт, визначеним ст.170 КПК України.

Незастосування такого виду забезпечення кримінального провадження як арешт на вказане вище майно негативно вплине на кримінальне провадження, унеможливить встановлення всіх важливих обставин подій вчиненого кримінального правопорушення, а також може призвести до їх втрати, пошкодження чи їх приховування від органу досудового розслідування, що сприятиме та уникнення осіб, винних у вчиненні кримінального правопорушення, від передбаченої законом кримінальної відповідальності.

У судове засідання слідчий не з`явився, при зверненні до суду разом з клопотанням подав заяву про розгляд такого без його участі.

Власники майна в судове засідання не з`явилися. Повідомлялися належним чином, причини неявки суду невідомі.

На підставі ст. 172, ч. 4 ст. 107 КПК України, слідчий суддя вважає можливим розглянути клопотання без участі учасників кримінального провадження, без здійснення фіксування за допомогою технічних засобів.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Згідно з ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Частиною 11 статті 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

З матеріалів клопотання встановлено, що у провадженні Головного управління Національної поліції в Закарпатській області знаходиться кримінальне провадження, відомості про яке внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000089 від 25.01.2022, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за .3 ст.15 ч.3 ст. 185 КК України.

У рамках даного кримінального провадження досліджуються обставини події, за якої 24 січня 2022 року, близько 23 години 30 хвилин ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_6 , на автомобілі марки «Mazda 6» реєстраційний номер НОМЕР_1 приїхали за адресою: м. Ужгород, вул. Цегольнянська. Залишивши автомобіль неподалік будинку № 17 по вулиці Цегольнянській в м. Ужгород, ОСОБА_5 , спільно з ОСОБА_6 , реалізуючи свій умисел на незаконне збагачення за рахунок чужого майна, діючи таємно, відкривши кришку люка кабельної каналізації зв`язку проник всередину даної споруди, призначеної для прокладення, монтажу та експлуатаційного обслуговування кабелів телекомунікацій AT «Укртелеком», та Управління державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Закарпатській області, де за допомогою кусачок, з метою крадіжки перекусив кабель ТЗАШП 7x4x1,2 належний Управлінню держспецзвязку в Закарпатській області та кабель ТПП 100x2x0,4 належний AT «Укртелеком», однак свій злочинний умисел не довів до кінця, не вчинивши всіх дій, які вважав за потрібне, з причин що не залежали від його волі, оскільки після спрацювання сигналізації був затриманий працівникам Управління поліції охорони в Закарпатській області.

Слідчим суддею також встановлено, що 25.01.2022 в ході огляду місця події, а саме за адресою: м. Ужгород, вул. Цегольнянська, 9, було вилучено зріз з кабелю, який було поміщено до паперового конверту НПУ ГСУ, викрутку яку було поміщено до паперового конверту НПУ ГСУ, недопалок сигарети, який було поміщено до а паперового конверту НПУ ГСУ, кусачки, які було поміщено до паперового конверту НПУ ГСУ, рукавички надані до огляду ОСОБА_6 , було поміщено до паперового конверту НПУ ГСУ, запальничку та газовий балончик надані до огляду ОСОБА_5 , поміщено до паперового конверту НПУ ГСУ.

Вилучені речі 25.01.2022 постановою старшого слідчого Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000089.

Оцінюючи доводи клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчим на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України доведено слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речового доказу, а також наявність ризиків, передбачених ч.1ст.170 КПК України.

Слідчим доведено, що вилучені в ході огляду місця події транспортні засоби та інші речі, мають значення речового доказу у кримінальному проваджені №0000089 та відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки зберегли на собі сліди злочину, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи вищенаведене, з метою збереження речових доказів та запобіганню,зокрема, можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, про яке йдеться в клопотанні, яке має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для арешту майна, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 175, 309, 395, 532 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання старшого слідчого Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000089- задовольнити.
Накласти арешт на речі, вилучені в ході огляду місця події 25.01.2022, із забороною володіти, розпоряджатись та користуватись вказаним майном, зокрема на зріз з кабелю, викрутку, недопалок сигарети, кусачки, рукавички, запальничку та газовий балончик.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1