Справа № 521/23/22
Номер провадження:1-кп/521/993/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 січня 2022 року м. Одеса
Малиновський районний суд міста Одеси у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4
підозрюваної ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Одеської області Біляївського району, с. Градениці, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої в АДРЕСА_2 , раніше судимої вироком Київського районного суду м. Одеси від 15.05.2020 за ч.1 ст. 185 КК України до покарання у вигляді штрафу в розмірі 850 гривень,
яка обвинувачується у скоєнні кримінальних правопорушеннь передбачених ч. 1 ст. 307, ч.1 ст.309 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
31.12.2021 до Малиновського районного суду м. Одеси надійшли матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.11.2021 року за №0001589, відносно ОСОБА_5 обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.307, ч.1 ст.309 КК України.
04.01.2022 ухвалою суду призначено підготовче судове засідання.
В підготовчому судовому засіданні прокурор звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 та просив його задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та посилаючись на обставини, які на його думку свідчать про їх наявність. Клопотання прокурора обґрунтовано тим, що мета і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право судду задовольнити клопотання слідчого та застосувати найбільш суворий запобіжний захід.
Сторона захисту просила відмовити у задоволенні клопотання, яке не обґрунтовано належним чином та не забезпечено належними доказами. Обвинувачена ОСОБА_5 та адвокат ОСОБА_4 просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Вивчивши клопотання та надані суду матеріали суд приходить до висновку що клопотання слідчого підлягає задоволенню за наступних підстав.
Метою застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5 є забезпечення виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків, передбачених ст. 42 КПК України та запобіганні ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) незаконно впливати на свідків; 3) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 4) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може здійснити дії передбачені ч. 1 даної статті.
Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду свідчить те, що остання обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років, що їй, у разі визнання винною у вчиненні даного кримінального правопорушення загрожує реальна міра покарання у виді позбавлення волі на певний строк.
Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджується відсутністю офіційного джерела доходів, тому можна зробити висновок, що ОСОБА_5 перебуваючи під запобіжним заходом не пов`язаним від ізоляції її від суспільства надалі продовжить заробляти собі на життя незаконним шляхом, зокрема за допомогою збуту наркотичних засобів.
Також, по кримінальному провадженню є свідки (поняті), покази яких відіграють важливу роль в процесі доказування винуватості ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, на яких перебуваючи під іншим запобіжним заходом не пов`язаним з ізоляцію від суспільства (тримання під вартою) остання може незаконно впливати шляхом погроз, для викривлення показів, що негативно вплине на досудове розслідування та призведе до ухилення винної особи від кримінальної відповідальності, все це дає підстави для наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України.
Крім того, під час досудового розслідування не встановлено всіх осіб причетних до даного кримінального правопорушення, зокрема тих, кому збувався наркотичний засіб, у кого купувався наркотичний засіб, тому перебуваючи під запобіжним заходом не пов`язаним з триманням під вартою остання може перешкоджати кримінальному провадженню шляхом повідомлення вищезазначеним фігурантів про хід, форми та методи досудового розслідування, що негативно вплине на досудове розслідування, призведе до ухилення винних осіб від кримінальної відповідальності та дає підстави вважати наявним ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України слід врахувати наступні обставини: вагомість наявних доказів про підозру у вчинені підозрюваною злочину; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні; ступінь та характер суспільної небезпеки від вчинення злочину; а також відсутність міцних соціальних зав`язків.
Таким чином застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечать виконання підозрюваною ОСОБА_5 покладених на неї процесуальних обов`язків та не зможуть запобігти спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення з наступних підстав.
Все вищевикладене в сукупності свідчить, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної та обмеження її конституційних прав, є виправданим з точки зору відповідного суспільного інтересу, що значно переважає інтереси однієї людини, і таким, що відповідає практиці ЄСПЛ.
У відповідності до положень ч.5 ст.182 КПК України суд вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків, передбачених КПК України, який складає 20 прожиткових мінімумів для працездатної особи, оскільки судом встановлено, що злочин, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 було скоєно без застосування насильства.
Керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Малиновської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 днів і обчислюється з моменту обрання, тобто з 06.01.2022 року та діє до 05.03.2022 року.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 20 (двадцять) розмірів прожиткових мінімумів для працездатної особи, тобто у розмірі 44 400 (сорок чотири тисячі чотириста) гривень.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.
Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на підозрювану ОСОБА_5 обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1)прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
2)не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;
4) утримуватись від спілкування із потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.
Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена обвинуваченим може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана, безпосередньо до суду апеляційної інстанції, протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Головуючий: ОСОБА_1