Справа № 487/6993/20
Провадження № 1-кс/487/5081/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.09.2021 м. Миколаїв
Слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницький) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0008963 від 28.11.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_5 ,-
ВСТАНОВИВ:

Слідчий третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, ОСОБА_6 звернулася до суду з клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з покладанням на підозрюваного обов`язків, передбачених п.п. 1-4, 8 ст. 194 КПК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що третім слідчим відділом (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0008963 від 28.11.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України. 27.08.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України. Необхідність обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обумовлена наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України, за який законом про кримінальну відповідальність передбачено покарання у виді позбавлення волі від 5 до 10 років. Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України) на свідків у даному кримінальному провадженні, які зокрема є співробітниками відділення № 2 (м. Кропивницький) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області і разом з ними працював на момент вчинення кримінального правопорушення, на потерпілу з метою зміни нею показів, впливати на експертів, що проводили судові експертизи у кримінальному провадженні, а також перешкоджати провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України) як службова особа правоохоронного органу, зокрема використовувати свої соціальні та службові зв`язки, набуті під час його служби в органах Національної поліції України, що дає можливість останньому перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, просив його задовольнити.

Підозрюваний в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання, посилаючись на те, що працює подобово, а тому характер його роботи потребує перебування на робочому місці в нічний час. Також зазначав, що не має наміру переховуватися та впливати на потерпілу і свідків у кримінальному провадженні.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні також заперечувала проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків.

Заслухавши сторони, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч.1 ст. 177 КПК України).
Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Статтею 178 КПК України визначені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.
Відповідно до положень ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Згідно ч.2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Частина 6 ст. 181 КПК вказує, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з ч. 5 ст. 194 КПК, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, зазначених в п.п. 1-9 ч. 5 ст. 194 КПК.
Так, судом встановлено, що Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному упровадженні №0008963 від 28.11.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що наказом начальника Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області за № 124 о/с від 12.04.2019 капітана поліції ОСОБА_7 призначено на посаду старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Кропивницького районного відділення Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (далі Кропивницький РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області).
Крім того, наказом начальника Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області за № 124 о/с від 12.04.2019 капітана поліції ОСОБА_5 призначено на посаду старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Кропивницького районного відділення Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію», Національна поліція України (далі - поліція) це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Відповідно до ст. 2 Закону України «Про Національну поліцію» завданнями поліції, окрім іншого, є надання поліцейських послуг у сферах охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави, протидії злочинності.
У своїй діяльності, відповідно до ст. 3 Закону України «Про Національну поліцію», поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Відповідно до ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію», поліція, відповідно до покладених на неї завдань, окрім іншого, здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень; виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення; вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення.
Служба в поліції, відповідно до ст. 59 Закону України «Про Національну поліцію», є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Національну поліцію» окрім іншого принципами діяльності поліції є дотримання прав і свобод людини.
Під час виконання своїх завдань поліція забезпечує дотримання прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і сприяє їх реалізації. Обмеження прав і свобод людини допускається виключно на підставах та в порядку, визначених Конституцією і законами України, за нагальної необхідності і в обсязі, необхідному для виконання завдань поліції. Здійснення заходів, що обмежують права та свободи людини, має бути негайно припинене, якщо мета застосування таких заходів досягнута або немає необхідності подальшого їх застосування. Поліцейським за будь-яких обставин заборонено сприяти, здійснювати, підбурювати або терпимо ставитися до будь-яких форм катування, жорстокого, нелюдського або такого, що принижує гідність, поводження чи покарання. У разі виявлення таких дій кожен поліцейський зобов`язаний негайно вжити всіх можливих заходів щодо їх припинення та обов`язково доповісти безпосередньому керівництву про факти катування та наміри їх застосування. У разі приховування фактів катування або інших видів неналежного поводження поліцейськими керівник органу протягом доби з моменту отримання відомостей про такі факти зобов`язаний ініціювати проведення службового розслідування та притягнення винних до відповідальності. У разі виявлення таких дій поліцейський зобов`язаний повідомити про це орган досудового розслідування, уповноважений на розслідування відповідних злочинів, вчинених поліцейськими. У діяльності поліції забороняються будь-які привілеї чи обмеження за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовною або іншими ознаками.
Статтею 21 Конституції України визначено, що усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними.
Відповідно до ст. 28 Конституції України, кожен має право на повагу до його гідності. Ніхто не може бути підданий катуванню, жорстокому, нелюдському або такому, що принижує його гідність, поводженню чи покаранню.
Статтею 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод забороняється катування. Нікого не може бути піддано катуванню або нелюдському чи такому, що принижує гідність, поводженню або покаранню.
Згідно зі ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», правоохоронними органами є органи прокуратури, Національної поліції, служби безпеки, Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, Національне антикорупційне бюро України, органи охорони державного кордону, органи доходів і зборів, органи і установи виконання покарань, слідчі ізолятори, органи державного фінансового контролю, рибоохорони, державної лісової охорони, інші органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції.
Таким чином, старший оперуповноважений сектору кримінальної поліції Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області капітан поліції ОСОБА_7 та старший оперуповноважений сектору кримінальної поліції Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області капітан поліції ОСОБА_5 постійно здійснюють функції представників влади та відповідно до Примітки ч. 1 ст. 364 КК України та ст. 18 КК України є службовими особами. Відповідно до ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» старші оперуповноважені ОСОБА_7 та ОСОБА_5 є працівниками правоохоронного органу.
У зв`язку із прийняттям Закону України «Про Національну поліцію» ОСОБА_7 та ОСОБА_5 прийняли присягу працівника Національної поліції України вірно служити Українському народові, дотримуватись Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.
Нехтуючи покладеними на них обов`язками, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 вчинили кримінальне правопорушення при наступних обставинах.
Так, 17.11.2019 до Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області надійшло повідомлення від ОСОБА_8 про крадіжку його майна з домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .
На місце події черговим Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області направлено слідчо оперативну групу (далі СОГ), до складу якої входили слідчий СВ Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 та оперуповноважений СКП Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_10 .
Прибувши на місце події за адресою: АДРЕСА_1 , співробітники СОГ відібрали протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу події від ОСОБА_8 та у період з 14:49 год. до 15:07 год. слідчий СВ Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 провела огляд дачного будинку АДРЕСА_1 та склала відповідний протокол.
У той же час, оперуповноважений СКП Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_10 , здійснював заходи, спрямовані на розкриття кримінального правопорушення, у тому числі здійснював опитування можливих свідків та під час опитування встановив, що до вчинення крадіжки з дачного будинку АДРЕСА_1 може бути причетний громадян на ім`я ОСОБА_11 , як встановлено в подальшому, ним виявився ОСОБА_12 .
17.11.2019 слідчим відділом Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області за вказаним фактом внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000922 за фактом таємного викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням до житла, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
20.11.2019, точний час у ході досудового розслідування не встановлено, але не пізніше 16:00 год., оперуповноважені СКП Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 та ОСОБА_10 з метою перевірки інформації щодо причетності ОСОБА_12 до вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0000922, на службовому автомобілі марки «ВАЗ 2107 40» д.н. НОМЕР_1 , за кермом якого перебував оперуповноважений ОСОБА_10 , прибули до ОСОБА_12 за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_2 .
Знаходячись за місцем проживання ОСОБА_12 , старший оперуповноважений СКП Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 та оперуповноважений СКП Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_10 , спілкуючись з ОСОБА_12 , повідомили йому про необхідність проїхати з ними до Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській, для дачі пояснень щодо обставин вчинення крадіжки майна, належного ОСОБА_8 , на що ОСОБА_12 , будучи впевнений у тому, що крадіжку не вчиняв, погодився.
Далі, старший оперуповноважені СКП Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 та оперуповноважений ОСОБА_10 на службовому автомобілі марки «ВАЗ 2107 40» д.н. НОМЕР_1 під керуванням оперуповноваженого СКП Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_10 , 20.11.2019, о 16:45 год., доставили ОСОБА_12 до приміщення Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області за адресою: м. Кропивницький, вул. Кільцева, 34-б.
Прибувши до відділу поліції за вказаною адресою, ОСОБА_12 у супроводі ОСОБА_5 та ОСОБА_10 зайшов до приміщення відділу поліції, де його було записано до Журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених № 205 Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області.
Після чого, ОСОБА_5 та ОСОБА_10 завели ОСОБА_12 до одного із службових кабінетів СКП Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області на другому поверсі та почали опитувати ОСОБА_12 з приводу вчинення ним та його спільниками крадіжки майна, належного ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_1 .
У цей час до вказаного службового кабінету, де перебував ОСОБА_12 , зайшов старший оперуповноважений СКП Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , якому стало відомо, що ОСОБА_12 відмовляється визнавати вину у вчиненні крадіжки майна ОСОБА_8 , до вчинення якої старший оперуповноважений ОСОБА_5 та ОСОБА_10 вважали його причетним.
Під час перебування у службовому кабінеті СКП Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області у ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , які достовірно знали, що ОСОБА_12 відмовляється визнавати себе винним у вчиненні кримінального правопорушення, виник злочинний умисел, спрямований на умисне заподіяння сильного фізичного болю та морального страждання, шляхом нанесення побоїв та інших насильницьких дій з метою примусити ОСОБА_12 вчинити дії, що суперечать його волі, у тому числі отримати від нього визнання у вчиненні ним крадіжки майна ОСОБА_8 .
Реалізуючи свій злочинний умисел до кінця, 20.11.2019, у період часу з 16:45 до 17:30 (точний час у ході досудового розслідування не встановлено), ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою зі ОСОБА_5 , перевели ОСОБА_12 до іншого у службового кабінету СКП Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградської області на другому поверсі, за адресою: м. Кропивницький, вул. Кільцева, 34-б, та попередньо отримавши відмову ОСОБА_12 у зізнанні вчинення крадіжки, застосували до останнього спеціальні засоби кайданки та почали чинити психологічний тиск, висловлюючись нецензурною лайкою та погрозою застосування фізичної розправи з метою отримати від ОСОБА_12 зізнавальних показів у вчиненні крадіжки.
Однак, не отримавши необхідного зізнання, ОСОБА_7 діючи за попередньою змовою групою осіб зі ОСОБА_5 , скориставшись тим, що до ОСОБА_12 застосовані спеціальні засоби кайданки та останній не зможе чинити опір, з метою доведення свого злочинного умислу до кінця, наклонив голову ОСОБА_12 донизу та почав систематично та тривало наносити удари по спині та всьому тулубу спеціальним засобом - гумовим кийком (ПР-73), принижуючи при цьому його честь та гідність, а ОСОБА_5 , у свою чергу, одночасно наносити удари руками та ногами у різні частини тіла ОСОБА_12 , тим самим спричинили останньому тілесні ушкодження та заподіяли сильний фізичний біль та моральні страждання.
Разом з тим, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 під час нанесення ними ударів спеціальним засобом (ПР-73), руками та ногами у різні частини тіла ОСОБА_12 , почули хруст в області таза ОСОБА_12 , зрозумівши при цьому, що спричинили йому тілесні ушкодження у вигляді перелому, вчинили дії направлені на приховування вказаного злочину, а саме зобов`язали ОСОБА_12 у Журналі обліку доставлених, відвідувачів та запрошених № 205 Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області власноруч зробити запис, що претензій до працівників поліції не має та поставити підпис, що останній і зробив.
Після чого, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 знявши з ОСОБА_12 спеціальні засоби кайданки та побачивши, що на тілі ОСОБА_12 наявна гематома терміново вивели його у їх супроводі з приміщення Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області.
Внаслідок явно незаконних дій, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , які виразилися у катуванні, тобто в умисному заподіянні сильного фізичного болю та морального страждання, шляхом нанесення побоїв та інших насильницьких дій з метою примусити ОСОБА_12 вчинити дії, що суперечать його волі, у тому числі отримати від нього визнання у вчиненні крадіжки майна, останній отримав тілесні ушкодження у вигляді закритого перелому великого вертела правої стегнової кістки, синця правого стегна, крововилива в м`язи правого стегна, які відносяться до категорії середнього ступеню тяжкості за ознакою тривалості розладу здоров`я.
27.08.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України, у катуванні, тобто, умисному заподіянні сильного фізичного болю, морального страждання шляхом нанесення побоїв та інших насильницьких дій з метою примусити потерпілого вчинити дії, що суперечать його волі, у тому числі отримати від нього визнання, вчинене за попередньою змовою групою осіб.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя, на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Слідчий суддя, на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, дійшов висновку про причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України.
Так, наявні докази, які містяться в матеріалах кримінального провадження, зокрема, протокол огляду місця події від 27.11.2019; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 27.04.2020; заява та пояснення ОСОБА_12 відповідно від 22.11.2019; Журнал обліку доставлених, відвідувачів та запрошених Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області; протокол допиту потерпілої ОСОБА_14 від 10.12.2020; протокол допиту свідка ОСОБА_15 від 10.12.2020; довідка про результати розгляду повідомлення щодо неправомірних дій деяких поліцейських Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області від 19.12.2019; висновки судово-медичних експертиз за № 499 від 22.04.2021, №738 від 20.07.2021, №111 від 21.07.2021; протоколи допиту свідків ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 ; протокол огляду речей та документів від 14.07.2021, що свідчать про наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 злочину, зазначеного у повідомленні про підозру.
Слідчий суддя, враховуючи також положення ст. 178 КПК України, вважає, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, хоча підозрюваний ОСОБА_5 , самостійно прибув до слідчого судді для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, проте, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, з метою уникнення кримінального покарання, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Крім того, слідчий суддя вважає, що встановлений ризик впливу на свідків.
Беручи до уваги те, що свідками у кримінальному провадженні є співробітники відділення № 2 (м. Кропивницький) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, які разом з підозрюваним працювали в момент вчинення кримінального правопорушення, а тому існує обґрунтоване припущення впливу підозрюваного на цих свідків. Разом з цим, підозрюваний, будучи обізнаним про місце проживання потерпілої, свідків, що є родичами ОСОБА_12 , зокрема ОСОБА_15 , може також впливати на них з метою зміни показань, використовуючи свої соціальні та службові зв`язки, набуті під час служби в органах Національної поліції, що підтверджується даними протоколу допиту свідка ОСОБА_15 від 10.12.2020р.
Слідчий суддя при обранні запобіжного заходу, окрім вагомості наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкості покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, враховує також наступні обставини: вік підозрюваного ОСОБА_5 , його задовільний стан здоров`я; наявність постійного місця проживання у АДРЕСА_3 , де підозрюваний проживає з батьками, дітей не має, не одружений; наявність у підозрюваного постійного місця роботи, де він характеризується позитивно; підозрюваний раніше не судимий, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває; про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення ОСОБА_5 не повідомлено.
Таким чином, з огляду на ступінь тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , та яке посягає на здоров`я особи, її волю, честь і гідність, враховуючи особу підозрюваного, наявність наведених ризиків, суд дійшов висновку про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з забороною залишати житло у певний період доби, з покладанням обов`язків, передбачених п.п. 1-4, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України.
Слідчий суддя вважає, що застосування такого запобіжного заходу в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 під час досудового розслідування даного кримінального провадження, чого не зможе зробити інший, більш м`який запобіжний захід.
Посилання на наявність у підозрюваного постійного місця роботи не є визначальною обставиною, яка давала б можливість обрати йому більш м`який запобіжний захід.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183, 184, 193, 194, 376 КПК України
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, до 27 жовтня 2021 року, заборонивши йому в період часу з 20:00 год. до 07:00 год. залишати місце постійно проживання за адресою: АДРЕСА_3 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:
-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи.
-утримуватися від спілкування з потерпілою, свідками та експертами у даному кримінальному провадженні.
-здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Попередити підозрюваного ОСОБА_5 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Повний текст ухвали оголошено 10.09.2021.
Слідчий суддя ОСОБА_1