Провадження №1-кс/369/2007/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06.12.2021 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000292 від 11.04.2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 254 КК України, -
ВСТАНОВИЛА:
21.07 .2021 року до Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про скасування арешту накладеного на земельні ділянки в рамках кримінального провадження №0000292 від 11.04.2019 року.
Свої вимоги заявник обґрунтовував тим, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.03.2020 року по справі № 369/3839/20 було задоволено клопотання прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000292 від 11.04.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 254 КК України.
11.03.2020 року органом досудового розслідування із залученням спеціаліста ГУ Держгеокадастру у Київській області було проведено огляд земельних ділянок на які накладено арешт в межах вказаного кримінального провадження.
Також зазначив, що досудове розслідування по вказаному кримінальному провадженню триває з 11.04.2019 року та ним неодноразово подавались клопотання про закриття кримінального провадження безпосередньо до слідчих органів та до процесуального керівника, однак на всі клопотання у встановлений законом строк відповідь не отримана.
Заявник у клопотанні посилався на те, що на даний час арешт на земельні ділянки накладено неправомірно. Власники майна позбавлені можливості вільно користуватися та розпоряджатися належним їм на праві власності майном.
Враховуючи викладене, заявник адвокат ОСОБА_3 просив скасувати арешт на земельні ділянки, накладений згідно ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.03.2020 року по справі № 369/3839/20 у кримінальному провадженні №0000292 від 11.04.2019 року.
У судове засідання заявник адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , повторно не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином, згідно з нормами ч.ч. 1, 8 ст. 135, ч. 1 ст. 136 КПК України, про причини неявки суду не повідомлено, заяви або клопотання не подано.
Представник Бучанського РУП ГУ НП у Київській області, бездіяльність якого є предметом оскарження, у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду скарги повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяв, клопотань до суду не подано.
За вказаних обставин, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду скарги, визнано можливим її розгляд у відсутність представника особи, якою подано скаргу та слідчого, при цьому слідчим суддею враховано положення ст.ст. 26, 306 КПК України.
Вивчивши скаргу та дослідивши письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: 1) бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна.
Згідно із ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Кримінальним процесуальним кодексом регламентовано порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування із врахуванням правил судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 КПК України (ч. 1 ст. 306 цього Кодексу), для об`єктивного та повного, неупередженого вирішення заявлених вимог, що і є метою судового розгляду. Важливою умовою під час розгляду є участь особи, що звернулася до суду із скаргою, оскільки законодавець передбачив обов`язковість її участі у судовому засіданні, на що прямо вказано у ч. 3 ст. 306 КПК України.
Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.
Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.
Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.
Особі, що звертається із скаргою до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, будучи належним чином повідомленим про розгляд поданої скарги заявник не з`явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив суд, клопотання або заяви не надходили.
Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Аналізуючи викладене, вбачається, що особа, яка звернулася з клопотанням в судове засідання не з`явилася, клопотання не підтримала, тому слідчий суддя відмовляє в задоволенні клопотання про скасування арешту майна.
Керуючись ст. ст. 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИЛА:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000292 від 11.04.2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 254 КК України відмовити.
Копію ухвали невідкладно направити особі, яка подала скаргу.
Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження.

Cлідчий суддя ОСОБА_1