Справа № 991/747/22
Провадження 1-кс/991/952/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 лютого 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 ,

(далі-слідчий суддя чи суд),

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

представника скаржника адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про самовідвід слідчого судді ВАКС ОСОБА_4 від 10.02.2022 від розгляду клопотання від 02.02.2022 адвоката ОСОБА_3 в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «ЮНІСОН ГРУП» про скасування арешту майна в справі №991/747/22 (провадження №1-кс/991/757/22),

ВСТАНОВИВ:
1. Стислий опис судового провадження.
11.02.2022 слідчий суддя ОСОБА_4 подала через канцелярію ВАКС письмову заяву про самовідвід від 10.02.2022 у справі №991/747/22, для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) та протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено слідчого суддю ОСОБА_1 , яким призначено судовий розгляд на 14.02.2022.

2. Короткий виклад заяви про відвід та позицій учасників судового провадження.
03.02.2022 до ВАКС надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах власника арештованого майна - товариства з обмеженою відповідальністю (ТОВ) «Юнісон Груп» (код ЄДР 37545528) - про скасування арешту, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 14.07.2017 в справі №757/40448/17-к у кримінальному провадженні від 18.11.2016 №0003536.

Відповідно до частини 3 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (даліКПК)_та протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду для розгляду зазначеного вище клопотання в справі №991/747/22 (провадження 1-кс/991/757/22) визначено слідчого суддю ВАКС ОСОБА_4 .

Заява про самовідвід слідчого судді ОСОБА_4 обґрунтовується посиланнями на те, що при визначенні її для розгляду зазначеного вище клопотання наявні порушення частини 3 статті 35 КПК та пункту 12.7 Засад використання автоматизованої системи документообігу (АСДС) ВАКС, затвердженої рішенням зборів суддів ВАКС від 03.09.2019 №4 (із подальшими змінами та доповненнями), оскільки таку справу передано на розгляд слідчого суддів здійснено за поєднанням справи №991/6836/20 по номеру кримінального провадження № 0003536, проте у листі від 09.02.2022 Спеціалізована антикорупційна прокуратура повідомила слідчого суддю, що наразі арешт майна, щодо скасування якого подано клопотання ОСОБА_3 , є заходом забезпечення кримінального провадження від 18.06.2014 №0000521, а тому клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «Юнісон Груп», про скасування арешту майна, повинно розглядатися у межах кримінального провадження від 18.06.2014 №0000521, без урахування правил поєднання судових справ за кримінальним провадженням № 0003536.

У судовому засіданні 14.02.2022 щодо розгляду заяви про самовідвід представник ТОВ «Юнісон Груп» адвокат ОСОБА_3 заперечила проти задоволення заяви про самовідвід, вважаючи таку необґрунтованою, оскільки при визначенні слідчого судді ОСОБА_4 для розгляду клопотання про скасування арешту відсутні порушення статті 35 КПК та Засад використання АСДС ВАКС.

Інші учасники судового провадження в справі №991/747/22 (провадження 1-кс/991/757/22) та слідчий суддя ОСОБА_4 не прибули в судове засідання, хоча були належним чином повідомлені про час і місце такого, проте це не було перешкодою для розгляду заяви про самовідвід.

3. Обґрунтування позиції суду.
Відповідно до частини 1 статті 21 КПК кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Тобто неупередженість суду є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя, з метою дотримання якої учасники судового провадження наділені правом заявити відвід, який відповідно до частини 5 статті 80 КПК повинен бути вмотивованим. При цьому, за частиною 4 статті 80 КПК, заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Перелік підстав, за наявності яких особами, які беруть участь в кримінальному провадженні, може бути заявлено відвід судді, визначений частиною 1 статті 75 КПК, а саме: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно із частиною 1 статті 80 КПК, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Також, згідно з частиною 5 статті 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Зокрема в пункті 104 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» (заява №21722/11) від 27.05.2013 зазначено, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), від 24 лютого 1993 року, Series А № 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).

Аналогічно в пункті 66 рішення ЄСПЛ у справі «Бочан проти України» (заява №7577/02) від 03.05.2007 зазначено, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є довіра, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В пункті 50 рішення ЄСПЛ в справі «Білуха проти України» (заява №33949/02) від 09.11.2006 зазначено, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

Отже, для вирішення питання щодо відводу (самовідводу) судді або складу суду необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника про недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій), що має бути належним чином обґрунтовано.

Заява про самовідвід містить мотиви недодержання виключно об`єктивного критерію безсторонності суду, яким суд повинен надати оцінку.

Статтею 8 чинного Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 №1402-VIII (який визначає організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд) встановлено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом. Суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Згідно з частиною 4 статті 15 того ж Закону №1402-VIII, визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному процесуальним законом . При цьому за частиною 5 статті 15 того ж Закону №1402-VIII, справи розподіляються з урахуванням спеціалізації суддів, навантаження кожного судді, заборони брати участь у перегляді рішень для судді, який брав участь в ухваленні судового рішення, про перегляд якого порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядження, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. За частиною 2 статті 18 Закону №1402-VIII, у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Згідно з частиною 3 статті 35 КПК, визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, крім випадків, установлених законом.

Пунктом 1.3.1 чинного Положення про автоматизовану систему документообігу суду (далі - Положення про АСДС), затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами), визначено зокрема, що АСДС забезпечує об`єктивний та неупереджений розподіл судових справ між суддями з додержанням принципів випадковості та в хронологічному порядку надходження судових справ, з урахуванням завантаженості кожного судді (збалансованого навантаження).

Пунктами 2.3.40, 2.3.41 Положення про АСДС встановлено, що визначення слідчого судді здійснюється за правилами автоматизованого розподілу, згідно з вимогами підпункту 2.3.4 пункту 2.3 цього Положення. Результатом визначення слідчого судді є протокол автоматичного визначення слідчого судді, що автоматично створюється автоматизованою системою.

Пунктами 2.3.45, 2.3.48 Положення про АСДС встановлено, що клопотання та скарги по одному кримінальному провадженню передаються раніше визначеному слідчому судді, якщо інший порядок не визначений зборами суддів. Результатом розподілу судової справи шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді є протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду), що створюється в автоматизованій системі уповноваженою особою апарату суду.

Пунктом 12.7 Засад використання автоматизованої системи документообігу ВАКС, затвердженими рішенням зборів суддів ВАКС від 03.09.2019 №4 (зі змінами), визначено, що передача судової справи раніше визначеному судді, колегії суддів, проводиться шляхом автоматизованого розподілу щодо заяв клопотань, скарг по одному кримінальному провадженню, а також запроваджено принцип застосування розподілу раніше визначеному слідчому судді таким чином: раніше визначений суддя обирається за принципом хронології (перший слідчий суддя, на якого було розподілено кримінальне провадження, за номером і датою реєстрації такого провадження), а у разі його відсутності наступний раніше визначений слідчий суддя за принципом хронології.

Тобто принцип черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді передбачений для забезпечення рівномірного навантаження суддів та ефективного здійснення розгляду справ у розумні строки. В свою чергу, розгляд слідчим суддею клопотань, заяв та скарг, поданих в межах одного кримінального провадження, забезпечує ефективність здійснення судового контролю та не порушує принципів розподілу справ.

З матеріалів даної справи №991/747/22 (провадження № 1-кс/991/757/22) вбачається, що клопотання, яке належить розглянути слідчому судді ОСОБА_4 подане щодо скасування арешту майна, накладеного в кримінальному провадженні від 18.11.2016 №0003536. При цьому правовою підставою такого арешту майна була ухвала слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 14.07.2017 в справі №757/40448/17-к, з тексту якої вбачається, що арешт майна накладений саме у кримінальному провадженні №0003536.

В інформаційній довідці від 14.02.2022 щодо порядку здійснення автоматизованого розподілу судової справи №991/747/22 (провадження №1-кс/991/757/22), складеній начальником управління документообігу та організаційного забезпечення ВАКС ОСОБА_5 , зазначено таке:

«Перші матеріали у кримінальному провадженні №0003536 надійшли до суду 19.02.2020 та протоколом автоматичного визначення слідчого судді було визначено слідчого суддю ОСОБА_6 (справа № 991/1515/20, провадження № 1-кс/991/1546/21).
14.08.2020 в рамках кримінального провадження № 0003536 надійшло клопотання про скасування арешту майна. Справа була зареєстрована за № 991/6836/20, провадження № 1-кс/991/7024/20. Звіт про автоматизований розподіл вказаної справи від 14.08.2020 свідчить про те, що слідчого суддю ОСОБА_4 обрано автоматизованою системою документообігу суду за випадковим числом (у зв`язку з перебуванням слідчого судді ОСОБА_6 у відпустці).
Звіт про передачу судової справи раніше визначеному складу суду від 03.02.2022 свідчить про те, що обліково-статистична картка справи №991/747/22 поєднана зі справою № 991/6836/20 за типом поєднання «Подання (клопотання, скарга) по кримінальній справі (кримінальному провадженню)», що відповідає порядку автоматизованого розподілу, визначеному Положенням та Засадами.
За таких обставин, визначення слідчого судді ОСОБА_4 для розгляду клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0003536 (справа № 991/747/22, провадження № 1-кс/991/757/22) на момент здійснення автоматизованого розподілу нормам КПК України, Положення та Засад відповідало».
Щодо посилань на лист Спеціалізованої антикорупційної прокуратури від 09.02.2022 слідчий суддя зазначає, що такий лист надійшов з клопотанням про відкладення розгляду справи №991/747/22 у зв`язку із зайнятістю прокурорів, що здійснюють процесуальне керівництво в кримінальному провадженні №0000521 (із доданим витягом з ЄРДР у такому кримінальному провадженні від 09.02.2022) та при цьому буквально зазначено текст «в якому накладено арешт», однак жодних доказів на підтвердження такої обставини не надано, а тому такий лист не може бути взятий до уваги.

Статтею 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого рішенням ХІ з`їзду суддів України від 22.02.2013, визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством, у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат розгляду справи. Суддя не повинен зловживати правом на самовідвід. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи у разі неможливості ухвалення ним об`єктивного рішення у справі.

Відповідно до пункту 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006, схвалених резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 №2006/23, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Дослідивши матеріали судового провадження та зміст заяви про самовідвід, слідчий суддя вважає, що визначення слідчого судді ОСОБА_4 для розгляду справи №991/747/22 (провадження 1-кс/991/757/22) як раніше визначеному слідчому судді передбачено наведеними вище нормами законодавства, тобто автоматизований розподіл такої справи здійснено у відповідності до вимог процесуального закону, й крім того судовим розглядом не встановлено існування обставин, які б унеможливлювали прийняття слідчим суддею ВАКС ОСОБА_4 об`єктивного судового рішення, тобто заявлений самовідвід не містить належних та конкретних даних, які б свідчили про наявність передбачених чинним законодавством підстав для його задоволення.

Керуючись статтями 75-81, 372, 532 КПК, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
Відмовити в задоволенні заяви про самовідвід слідчого судді ВАКС ОСОБА_4 від 10.02.2022 від розгляду клопотання від 02.02.2022 адвоката ОСОБА_3 в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «ЮНІСОН ГРУП» про скасування арешту майна в справі №991/747/22 (провадження №1-кс/991/757/22).

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Повний текст ухвали оголошений 16.02.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_1