У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва

ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського Управління поліції Головного управління Національної поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного:

ОСОБА_5 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новопілля Криворізького району Дніпропетровської області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
запобіжного заходу у вигляді застави у кримінальному провадженні № 0000176 від 03.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 366 Кримінального кодексу України (далі КК України), за участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ :

08.12.2021 слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000176 від 03.09.2021 ОСОБА_5 в розмірі двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 47 580, 00 (сорок сім тисяч п`ятсот вісімдесят) гривень.

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 08.12.2021 для розгляду зазначеного клопотання визначено слідчу суддю ОСОБА_1 .

Клопотання обґрунтовано наступним:

«У провадженні слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у місті Києві знаходиться кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000176 від 03.09.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст.191, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 366 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що Наказом №1995-ККТМ від 02.05.2019 Структурного підрозділу «Київські теплові мережі» КП «Київтеплоенерго» ОСОБА_7 переведено з посади заступника директора з загальних питань на посаду заступника директора з забезпечення виробництва та перспективного розвитку.
ОСОБА_5 , як заступник директора з забезпечення виробництва та перспективного розвитку СП «Київські теплові мережі» КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО», протягом 2019 року обіймав в установі посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, та відповідно до частини 3 статті 18 КК України є службовою особою.
- Відповідно до Наказу №116 від 29.08.2019 «Про розподіл обов`язків та відповідальність між керівниками СП «Київські теплові мережі» заступник директора з забезпечення виробництва та перспективного розвитку відповідає за:
- Організацію виконання інвестиційної програми СП «КИЇВСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ»;
- Підготовку та виконання договорів, протоколів та порядків з матеріально-технічного забезпечення, ремонту будівель та споруд, господарської діяльності, транспортного обслуговування, охорони об`єктів СП «КИЇВСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ», в т.ч. договорів на розміщення та утилізацію відходів, які утворюються в підрозділах. Здійснює контроль за додержанням контрагентами договірних умов по договорах управління капітального будівництва (УКБ), управління забезпечення виробництва (УЗВ), відділу з експлуатації будівель і споруд (ВЕБС) та дитячого закладу оздоровлення та відпочинку «Енергі» (смт. Ворзель);
- Укладення договорів з проектними організаціями на розроблення проектно- кошторисної документації та контролює її своєчасне виконання в межах плану. Контролює з укладення та виконання договорів за рахунок капітальних інвестицій;
- Здавання в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів відповідно до чинних норм і правил та не допускає приймання їх в експлуатацію з відхиленням від проекту або з недоробками, які знижують рівень безпеки та санітарно-побутових умов праці.
Заступник директора з забезпечення виробництва та перспективного розвитку несе персональну відповідальність за неналежне виконання обов`язків ним самим та підпорядкованими йому підрозділами.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.05.2019 Комунальним підприємством Виконавчого органу КИЇВРАДИ (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» () в електронній системі публічних закупівель Рrozorro оголошено тендер на виконання будівельно-монтажних робіт за об`єктом: «Капітальний ремонт аварійної ділянки теплових мереж від ЦТП на вул. Антонова, 9 до ж/б на вул. Антонова, 7, 9, 11, 13 у м. Києві».
За результатами проведення тендерних процедур визначено переможця та в подальшому, 10.07.2019 між комунальним підприємством Виконавчого органу КИЇВРАДИ (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» (), в особі директора СП «Київські теплові мережі» КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» ОСОБА_8 та ТОВ «ВЛД ГРУП» () в особі директора ОСОБА_9 укладено договір №1606/31-19 від 10.07.2019 про виконання робіт, а саме: «ДК 021:20-7 - Капітальний ремонт аварійної ділянки теплових мереж від ЦТП на вул. Антонова, 9 до ж/б на вул. Антонова, 7, 9, 11, 13 у м. Києві (Далі - договір), який підписано ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .
Пунктом 3.1 Договору визначено: «Ціна цього Договору визначена відповідно до Договірної ціни та кошторисної документації до неї (додаток 1 до Договору), що є невід`ємною частиною Договору, та становить 10 185 921,31 грн. (десять мільйонів сто вісімдесят п`ять тисяч дев`ятсот двадцять одна гривня 31 коп.) без ПДВ, крім того, ПДВ 20% - 2 037 184,26 грн. (два мільйони тридцять сім тисяч сто вісімдесят чотири гривні 26 коп.), загальна ціна Договору з урахуванням ПДВ становить 12 223 105, 57 грн (дванадцять мільйонів двісті двадцять три тисячі сто п`ять гривень 57 коп.).
Пунктом 3.4 Договору визначено, що договірна цін, яка застосовується при розрахунках за виконані будівельно-монтажні роботи за цим Договором визначається згідно з ДСТУБ Д. 1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва».
Відповідно до пункту 4.4.5 розрахунки за якісно та вчасно виконані роботи та якісне обладнання проводяться замовником виключно за бюджетні кошти, після отримання цільових бюджетних коштів на свій рахунок та на підставі актів КБ-2В, актів приймання-передавання змонтованого обладнання та довідок КБ-3, з урахуванням раніше сплаченого авансу, протягом 90 банківських днів з моменту отримання цільових бюджетних коштів.
Також, пунктом 4.9 визначено, що у разі виникнення переплати коштів за виконані підрядником роботи, підрядник зобов`язаний повернути надмірно сплачену суму замовнику, або за письмовим погодження з замовником зарахувати її в рахунок майбутніх платежів.
Так заступник директора з забезпечення виробництва та перспективного розвитку СП «Київські теплові мережі» КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» ОСОБА_5 , будучи службовою особою неналежно виконав свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, підписав акти приймання виконаних будівельних робіт по договору від 10.07.2019 №1606/31-19 до яких внесені недостовірні відомості, про нібито виконані роботи на загальну суму 12 053,8 тис. грн., вартість яких в повній мірі сплачено СП «Київські теплові мережі» КП «КИЇВ ТЕПЛОЕНЕРГО».
Так, за результатами перевірки (аудиторський звіт №070-5-13/14 від 25.06.2021) вартості виконаних обсягів робіт з капітального ремонту аварійної ділянки теплових мереж від ЦТП на вул. Антонова, 9 до ж/б на вул. Антонова, 7, 9, 11, 13 у м. Києві, що виконувались ТОВ «ВЛД ГРУП» на замовлення СП «Київські теплові мережі» КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» за договором №1606/31-19 від 10.07.2019, встановлено завищення вартості виконаних робіт на суму 1 544, 9 тис. грн., що становить 12,82 відсотка від вартості робіт за актами приймання виконаних робіт форми КБ-2В, підписаних ОСОБА_5 , що прийняті та оплачені в повній мірі СП «Київські теплові мережі» КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО», в тому числі:
- завищення вартості обсягів робіт - 854,7 тис. грн.;
- неефективне використання коштів, до якого призвело завищення вартості матеріалів - 631,5 тис. грн.;
- завищення вартості будівельних робіт в результаті віднесених до їх вартості витрат на отримання ордеру та КЗГ, які не включаються в акти форми КБ-2В - 58,7 тис. грн.
Відповідно до Висновку експертів за результатами проведення судової економічної експертизи від 21.10.2021 №2059/21-25 встановлено наступне: «Висновки Аудиторського звіту №070-5-13/14 від 25.06.2021 щодо завищення вартості будівельно-монтажних робіт з капітального ремонту аварійної ділянки теплових мереж від ЦТП на вул. Антонова, 9 до ж/б на вул. Антонова, 7, 9, 11, 13 у м. Києві, проведених згідно договору № 1606/31-19 від 10.07.2019, з урахуванням результатів перевірки вартості виконаних обсягів робіт, вказаних у Довідці КП «Киівекспертиза» від 25.02.2021 №304-116, в межах наданих матеріалів документально підтверджуються на суму 1 544 958,67 грн. з ПДВ. Сума збитків за вищевказаними операціями, з урахуванням Довідки КП «Киівекспертиза» від 25.02.2021 № 304-116, в межах наданих документів розрахунково підтверджується в сумі 1 238 558,46 грн. (в частині завищення вартості обсягів будівельних робіт - 712 294,70 грн., в частині завищення вартості матеріалів - 526 263,76 грн.)».
Тобто, ОСОБА_5 , неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, безперешкодно прийняв та засвідчив відповідність вказаного акту, в результаті чого на рахунок ТОВ «ВЛД ГРУП» було перераховано грошові кошти за надані послуги за завищеними цінами.
В результаті злочинних дій заступника директора з забезпечення виробництва та перспективного розвитку СП «Київські теплові мережі» КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» ОСОБА_5 , бюджету міста Києва спричинено тяжкі наслідки, а саме збитки в сумі 1 544, 9 тис. гривень
Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, тобто в неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки.
29.10.2021 року за погодженням з прокурором повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Новопілля, Криворізького району, Дніпропетровської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , - про те, що він підозрюється в неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2.ст. 367 КК України.
Вина ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними в кримінальному
провадженні доказами:
- аудиторський звіт №070-5-13/14 від 25.06.2021;
- договір № 1606/31-19 від 10 липня 2019 року та додатки до нього;
- акти приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2В;
- повідомлення про підозру ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України;
- повідомлення про підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 367 КК України;Допит свідка ОСОБА_10 ;
- допит свідка ОСОБА_11 ;
- допит свідка ОСОБА_12 ;
- допит свідка ОСОБА_13 ;
- допит свідка ОСОБА_14 ;
- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності
У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 367, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до нетяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 2 до 5 років позбавлення волі з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян або без такого.
Відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді застави, оскільки існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде:
- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду;
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
Виклад обставин, на підставі яких слідчий і прокурор дійшли висновку про наявність ризиків:
На той факт, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує те, що ОСОБА_5 повідомлений про підозру та вона повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від 2 до 5 років, тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрюваний може переховуватися значний термін від правоохоронних органів та суду.
На той факт, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вказує те, що він підозрюється у вчиненні злочину, внаслідок якого бюджету міста Києва спричинено тяжкі наслідки у вигляді матеріальної шкоди в сумі 1 544, 9 тис. гривень і усвідомлюючи це підозрюваний ОСОБА_5 може знищити, сховати або спотворити речові докази, які мають значення для досудового розслідування.
Більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного ОСОБА_5 призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження.
Орган досудового слідства вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України.»

В судовому засіданні прокурор підтримав доводи та вимоги, викладені у клопотанні, просив його задовольнити, вказуючи, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 366 КК України, що, а також наведені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) підтверджується зібраними у провадженні та доданими до клопотання доказами.

Захисник підозрюваного, як і він сам, заперечували проти клопотання, вказуючи на необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків. Зокрема, зазначено, що до клопотання не додані документи, зокрема, акти, які були підписані підозрюваним, на підставі яких обґрунтовано підозру.

Стороною захисту, надано письмові заперечення, за змістом яких звертається увага, зокрема, на наступне:

«06.12.2021 слідчим СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ст. лейтенант поліції ОСОБА_3 , розглянувши матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000176 від 03.09.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.2 ст.367, ч.2 ст.366 КК України повідомив ОСОБА_5 помічника директора СП «Київські теплові мережі» про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, тобто в неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки.
06.12.2021 слідчим СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ст. лейтенант поліції ОСОБА_3 надав підозрюваному ОСОБА_5 копію клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 47 580,00 грн.
На 01.01.2021 року встановлено прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2270,00 грн., тому 20 розмірів прожиткового мінімуму буде становити 45400,00 грн.
Відсутні достатні підстави вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий.

(а) Ризик того, що ОСОБА_5 почне переховуватись від органів досудового слідства та суду оскільки був повідомлений про підозру та вона повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження є необгрунтованим.
ОСОБА_5 дізнався про намір слідчого повідомити йому про підозру з повістки про виклик до слідчого на 02.11.2021 року, переданої слідчим ОСОБА_5 шляхом надсилання фото повістки. Але у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 перебував на лікарняному (результат аналізу на ковід додається) не зміг прибути до слідчого 02.11.2021 року.
Після видужання ОСОБА_5 прибув до слідчого 06.12.2021 року для отримання письмового повідомлення про підозру.
З наведеного вбачається, що ОСОБА_5 будучи завчасно обізнаний про намір слідчого повідомити про підозру не робив жодних дій, спрямованих на те, щоб переховуватись від органів досудового слідства та суду.
Іншого слідчим не доведено.
(б) Зазначений слідчим у клопотанні ризик того, що ОСОБА_5 почне перешкоджати кримінальному провадженню, а саме може знищити, сховати або спотворити речові докази, які мають значення для досудового розслідування - є необгрунтованим.
В клопотанні слідчим зазначено, що вина ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами:
-аудиторський звіт №070-5-13/14 від 25.06.2021;
-договір №1606/31-19 від 10.07.2019 та додатки до нього;
-акти приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в;
-повідомлення про підозру ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення;
-повідомлення про підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення;
-допит свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_15 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14
-іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Тобто, виходячи із зазначеного слідчим у клопотанні вбачається, що всі речові докази які мають значення для досудового розслідування знаходяться у слідчого, тому ОСОБА_5 немає можливості будь яким чином знищити, сховати або спотворити речові докази, які мають значення для досудового розслідування.
Крім того, ОСОБА_5 не має на меті будь яке протизаконне втручання у слідство, зокрема знищувати, приховувати або спотворювати речові докази, які мають значення для досудового розслідування.
Іншого слідчим не доведено.
Також прошу суд взяти до уваги наступні обставини. ОСОБА_5 має на утримані дружину та малолітнього сина.
Слідчим до клопотання додано ухвалу щодо обрання запобіжного заходу директору ТОВ «ВЛД ГРУП» ОСОБА_9 , натомість надаємо копію ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 24.11.2021 року по справі №760/30524/21, якою клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді застави директору СП «Київські теплові мережі» задоволено частково, та обрано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Вважаємо, що слідчим в порушення вимог п. 5, 6 ч. 1 ст.184 КПК України необгрунтовано неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів та нездійсненно посилання на матеріали, що підтверджують обставини на підставі яких слідчий дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні.
Враховуючи вищевикладене, відповідно до ч.2 ст.194 КПК України просимо суд відмовити в застосуванні запобіжного заходу, оскільки слідчий не довів наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст.194 КПК України.»

Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього докази, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 29.10.2021 щодо ОСОБА_5 складено підозру за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 366 Кримінального кодексу України, про повідомлення з якою ОСОБА_5 розписався 06.12.2021.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ч.ч. 1 - 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

За змістом ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частина 2 вказаної статті покладає обов`язок на слідчого суддю постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Як свідчать матеріали провадження, повідомлення про підозру ОСОБА_7 відповідає вимогам ст. 277 КПК України за своїм змістом та на даному етапі сумнівів щодо її законності або порушення порядку вручення не викликає.

Суд ураховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, проте зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд в цьому контексті враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Зокрема, за змістом п. 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

На даному етапі судового провадження суд не вирішує питання про оцінку доказів для визнання підозрюваного винуватим чи невинуватим у вчиненні злочину, адже судове провадження наразі не завершено, докази сторін в повному обсязі судом не досліджено, і відповідно до ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, яка не є сама по собі актом притягненням особи до відповідальності, а є лише сукупністю даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла вчинити дане кримінальне правопорушення.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що згідно вимог чинного законодавства сама по собі наявність обґрунтованою підозри не може бути єдиною підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, оскільки їх застосування потребує наявність існування хоча б одного із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Звертаючись з клопотанням слідчий вказав на наявність у даному випадку ризиків, передбачених п.п. 1, 2 та 4 ч. 1 ст. 177 КПК України

В обґрунтування ризику можливості переховування від органу досудового розслідування, прокурор фактично посилається лише на тяжкість покарання. Між тим, указану обставину суд не може оцінювати в якості ризику, оскільки така обставина повинна бути оцінена судом лише відповідно до ст. 178 КПК України, тобто як додаткові відомості, які посилюють існування певних ризиків.

Тяжкість покарання сама по собі не може бути ризиком, так, в рішеннях Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) у справах «Becciev v. Moldova», «Свершов проти України», «Єлоєв проти України», «Тимошенко проти України», «Луценко проти України») наголошувалось, що тяжкість злочину, в якому обґрунтовано підозрюється особа, має суттєве значення, однак не може бути єдиною підставою для тримання особи під вартою. Крім того, суд вважає доречним взяти до уваги пункт 21 рішення ЄСПЛ у справі «Подвезько проти України» (заява № 74297/11), де суд також встановлював, що пункт 3 статті 5 Конвенції вимагає надання переконливого обґрунтування органами влади будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки коротким він є. Аргументи «за» і «проти» звільнення (з-під варти), включаючи ризик того, що обвинувачений може перешкоджати належному провадженню у справі, не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), але мають підтверджуватися фактичними даними. Ризик того, що обвинувачений може переховуватися, не може оцінюватися виключно на підставі ступеня тяжкості можливого покарання. Він має оцінюватися з урахуванням ряду інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або довести, що така можливість є настільки незначною, що може не виправдати досудове тримання під вартою (див. рішення від 4 жовтня 2005 року у справі «Бекчієв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), заява № 9190/03, пункти 56 і 59, з подальшими посиланнями).

Наведена позиція ЄСПЛ свідчить про те, що взагалі будь-які ризики не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), та мають підтверджуватися фактичними даними. Отже, сама по собі тяжкість покарання ще не свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Разом з тим, оскільки суд вважає доведеним існування ризиків, передбачених п.п. 2, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, то погоджується з існуванням підстав для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу.

Існування відповідних ризиків підтверджується матеріалами клопотання, зокрема, тим, що підозра від 29.10.2021 була вручена підозрюваному лише 06.12.2021.

Проте суд наголошує, що відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

У судовому засіданні було встановлено, що наразі існують докази, які можуть свідчити про вчинення підозрюваною інкримінованого правопорушення, яке відноситься до категорії нетяжких.

На думку суду, наведені прокурором обставини та докази на їх підтвердження свідчать про доведеність обставин, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбаченої п. 2, тобто існування ризиків. Але як клопотання, так і пояснення прокурора надані в судовому засіданні не містять конкретних доводів та обґрунтованого мотивування того, що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків, тобто обов`язкового елементу для вирішенні питання застосування запобіжного заходу, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України.

За таких обставин суд позбавлений можливості виконати вимоги п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 196 КПК України, якими передбачено, що в ухвалі про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, зокрема зазначає посилання на докази, які обґрунтовують обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчим суддею взято до уваги дані про особу підозрюваного, зокрема те, що він має постійне місце проживання та робоити, має сім`ю на утриманні (дружину та неповнолітню дитину).

Отже, на думку суду, підозрюваний має міцні соціальні зв`язки та місце роботи, за рахунок якої він має можливість утримувати свою родину як єдиний годувальник.

Аналіз наведених обставин та вимог закону дозволяє зробити висновок про те, що прокурор у судовому засіданні не довів об`єктивними доказами, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

При цьому слідчим суддею враховано, що у ч. 1 ст. 182 КПК України визначено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Закон покладає на сторону обвинувачення обов`язок довести як наявність обґрунтованої підозри, так і наявність ризиків невиконання підозрюваним, зокрема, покладених на нього процесуальних обов`язків.

За наведених обставин вбачається, що стороною обвинувачення не доведено наявність всіх ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Вбачається, що орган досудового розслідування провів у кримінальному провадженні певний обсяг процесуальних дій. Підозрюваний добровільно приходить на допити, своєчасно повідомляє про наявність поважних причин неявки.

За таких обставин, навіть і при можливій наявності відповідних ризиків, їх розмір значно зменшився.

Докази, які були надані стороною обвинувачення та захисту, свідчать про те, що перевірка обставин та фактів з приводу яких ведеться розслідування, ще не завершена та всі обставини не встановлені.

У такому випадку слідчий суддя не вважає за можливе відмовити в повному обсязі в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу, оскільки з урахуванням, обставин справи, доводів та доказів на які посилались учасники судового розгляду, вбачається за необхідне застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Разом з тим, обираючи вид заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, зокрема те, що він не має негативних характеристик, не був засуджений, має постійне місце проживання та реєстрації, роботи. У судовому засіданні встановлено стійкі соціальні зв`язки підозрюваного, зокрема, наявність дружини та дитини на утриманні.

За таких обставин, вбачається за можливе застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Слідчий суддя вважає, що обрання такого запобіжного заходу є достатнім та дієвим для досягнення мети досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні.

Частиною 1 ст. 179 КПК України визначено, що особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

З урахуванням зазначених ризиків у кримінальному провадженні, обставин кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя вважає, що на даний час для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання останнім, покладених на нього процесуальних обов`язків, є достатнім застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на підозрюваного ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), наступних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, залежно від стадії кримінального провадження;

-повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-не відлучатися з населеного пункту (м. Київ та Київська область), в якому він проживає/працює без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

-здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

-і документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі визначеному КПК України.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 176-179, 182, 184, 193-196 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, в межах строку досудового розслідування, до 29.12.2021 (включно).

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до до 29.12.2021 (включно) наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України, а саме:

-прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, залежно від стадії кримінального провадження;

-повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-не відлучатися з населеного пункту (м. Київ та Київська область), в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

-здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Визначити дату закінчення дії даної ухвали 29 грудня 2021 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1