Справа № 461/8047/21
Провадження № 1-кс/461/450/22
04.02.2022 року м. Львів
Слідчий суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , розглянувши заяву ОСОБА_2 про скасування арешту майна, -
ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Галицького районного суду м. Львова із заявою про скасування арешту майна. В обґрунтування поданої заяви покликається на те, що йому на даний час жодної підозри не оголошено.
Дослідивши матеріали заяви, слідчий суддя доходить до наступного висновку.
Згідно ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно положень ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Статтею 24 КПК України визначено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні у разі їх порушення діями, бездіяльністю та рішеннями слідчого чи прокурора на досудовому розслідуванні здійснюється, у тому числі, слідчим суддею (п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України) та регламентовано положеннями ст.ст. 303-307 КПК України.
За змістом ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано главою 26 КПК України.
Згідно з абзацом другим ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.
Таким чином, аналізуючи вищевказане та норми кримінального процесуального законодавства України, слідчий суддя вважає, що заява про скасування арешту майна, під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Відтак, слідчий суддя вважає за необхідне скаргу повернути заявникові.
Керуючись статтями 36, 218, 220, 303-304, 306, 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-
Заяву ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути особі, яка її подала.
Роз`яснити ОСОБА_2 його право на звернення з клопотання про скасування арешту майна до слідчого судді місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1