Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/7058/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 вересня 2020 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання про арешт майна, -

У С Т А Н О В И В:
24.06.2020 р. старший слідчий СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Подільського районного суду м. Києва з клопотанням про арешт майна.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу від 24.06.2020 року справу було передано для розгляду слідчому судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_4 . Даних щодо призначеного розгляду клопотання, прийнятого процесуального рішення, матеріали останньої, не містять.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу від 06.08.2020 року справу було передано для розгляду слідчому судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

Розглянувши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Сторона обвинувачення повідомлялася про день, час та місце розгляду клопотаня у встановленому законом порядку, в судове засідання явку представника не забезпечила. Розгляд клопотання було призначено на 01.09.2020 р., до суду слідчий не з`явився, про причини неявки до суду не повідомив.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Разом з тим, особі, що звертається до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, будучи належним чином повідомленим про розгляд поданого ним клопотання, слідчий не з`явився у судове засідання, про причини неявки суд не повідомив, клопотань, заяв не подавав.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Аналізуючи вищезазначене, вбачається, що на час розгляду клопотання в суді, заявлені особою, що звернулася до суду, вимоги не підтримуються, з огляду на що, суд відмовляє у задоволенні вимог клопотання.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

До повноважень слідчого судді суду належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (п. 18 ч. 1 ст. 3 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України. Одними з таких засад є законність (п. 2 ч. 1 ст. 7 КПК України).

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. ч. 1 - 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

А відтак, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність залишення без задоволення клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , про арешт майна.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 2, 22, 26, 174, 303 304, 314 - 316 КПК України, -

У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , про арешт майна залишити без задоволення;

Копію ухвали надіслати особі, яка подала клопотання про арешт майна;

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1