ЄУН №389/40/22
Провадження №1-кс/389/5/22
У Х В А Л А

іменем України

17 січня 2022 року місто Знам`янка

Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 , 06 січня 2022 року в порядку ст.303 КПК України, звернувся до суду з даною скаргою, вказала, що 30 грудня 2021 року слідчий ОСОБА_4 , який більше року свідомо затягував кримінальне провадження №0000004 та покривав злочин та злочинців, в черговий раз 30 грудня 2021 року не допитав її як потерпілу, навіть не вийшов до неї, повідомив черговому, що він відсторонений від кримінального провадження та 30 грудня 2021 року відмовився ознайомлювати її з документами кримінальних проваджень 526 та 004. У зв`язку із зазначеним 31 грудня 2021 року вона подала заяви до прокурорів міста Знам`янка та слідчого відділу заяви, в яких вказала що, саме ОСОБА_5 покриває злочини слідчого впродовж з 2017 року, у кримінальних провадженнях, де вона являється потерпілою та де слідчий покривав злочини та злочинців. Станом на 06 січня 2022 року відповіді на заяву не отримала. Відтак просить: визнати протиправною безділяність посадових осіб відділу поліції (м.Знам`янка) КРУП ГУНП в Кіровоградській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правоопрушення від 31 грудня 2021 року в ЄРДР; зобов`язати протягом 24 годин занести заяву в ЄРДР відповідно до відомостей, які вона описала в заяві.

У судове засідання, скаржник ОСОБА_3 повторно не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила, буль-які заяви чи клопотання від неї не надходили.
Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини, як джерело права. Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У рішенні ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментаріа Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (1989) вказано, що сторона зобов`язана «демонструвати готовністьбрати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань». Також, Європейський суд з прав людини наголосив, що особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Слідчим суддею вжито усі належні заходи щодо повідомлення ОСОБА_3 про час, дату і місце розгляду заяви, остання була обізнана про розгляд заяви та мала, за бажанням, об`єктивну можливість особисто прийняти участь при розгляді заяви або завчасно повідомити про причини своєї неявки з посиланням на належні докази цього, однак не скористалася своїми правами.
З метою дотримання загальних засад кримінального провадження, передбачених ч.1 ст.7 КПК України, зокрема дотримання розумності строків розгляду даної скарги, враховуючи, що зі скаргою ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді 06 січня 2022 року, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд скарги за відсутності скаржника.
Представник відділу поліції №1 (м.Знам`янка) КРУП ГУНП в Кіровоградській області не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив. Відсутність останнього не є перешкодою для розгляду скарги в силу положень ч.3 ст.306 КПК України.

Даючи оцінку вимогам скаржника викладеним у скарзі щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Положеннями ст.24 КПК України, які узгоджуються з приписами ст.55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, дізнавача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 26 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно зі ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Так, відповідно до частини 1 ст.2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Зазначені положення кримінального процесуального закону та закону про кримінальну відповідальність свідчать про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення (злочин).

Отже, критерієм, що дає змогу вважати заяву про злочин такою, що підлягає внесенню до ЄРДР, є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про вчинення кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

За відсутності у заявах чи повідомленнях конкретних даних про ознаки кримінального караного діяння вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що не позбавляє заявника права, у разі встановлення вищевказаних ознак, повторно звернутися із належним чином оформленою заявою до відповідного правоохоронного органу, до компетенції якого відноситься розслідування виявленого злочину.

Не зважаючи на те, що ст.214 КПК України прямо не передбачено проведення перевірки щодо змісту заяви, але виходячи з положень ч.5 ст.214 КПК України, змісту таких відомостей має бути надана належна оцінка.

Повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві або повідомленні, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

В даному контексті також варто враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Аналіз положень ст.214 КПК України, дозволяє дійти висновку, що реєстрація інформації із заяв і повідомлень, які хоча і містять назву «про вчинення кримінального правопорушення» не безальтернативною і автоматичною, оскільки в такому випадку здійснення судового контролю слідчим суддею без оцінки ним доводів, викладених в заяві про вчинення кримінального правопорушення не буде вважатись ефективним.

Оскільки, в чинному законодавстві не передбачено порядок проведення попередньої дослідчої перевірки повідомленої інформації на предмет наявності складу злочину, цю функцію фактично виконує слідчий суддя, розглядаючи скарги, подані в порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України. Необхідність аналізу слідчим суддею змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення обумовлена тим, що як правило, частина повідомлень про кримінальні правопорушення взагалі не містить відомостей про ознаки злочину, а лише вказує на інші правопорушення (адміністративні, дисциплінарні, тощо). При цьому, слідчий суддя не повинен підміняти собою одну зі сторін кримінального провадження щодо ініціювання питання про збирання, отримання доказів або їх забезпечення, оскільки це не відповідатиме критеріям ефективності здійснення судового контролю у кримінальному провадженні. Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 31 грудня 2021 року на адресу начальника відділу поліції №1 (м.Знам`янка) КРУП ГУНП в Кіровоградській області, подала заяву про вчинення злочину, на обгрунтування якої вказала, що слідчий ОСОБА_4 по кримінальним провадженням, де вона являється потерпілою №0000004, №0000526 свідомо жодних дій відповідно до норм КПК України не вчиняв та нехтував Законами України, ухвали судів не виконував та покривав злочини і злочинців. Про бездіяльність слідчого ОСОБА_4 вона неодроразово повідомляла начальнику ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 , проте на її повідомлення останній не реагує та свідомо, тривалий час покриває злочини ОСОБА_4 . За таких обставин, просила занести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про зловживання владою начальником Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_5 , покривання ним злочинів свого підлеглого - слідчого ОСОБА_4 , не реагування на його злочини та покривання злочинців. А також стосовно ОСОБА_4 за недбале ставлення до своїх професійних обов`язків та покривання злочинців і злочинів у провадженнях де вона є потерпілою.

Відомості про вчинення злочину на підставі поданої ОСОБА_3 заяви від 31 грудня 2021 року до ЄРДР не внесені, що і стало підставою для подання нею даної скарги до суду на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Отже, зі змісту скарги, яка є предметом судового розгляду та заяви про вчинення злочину від 31 грудня 2021 року вбачається, що ОСОБА_3 фактично не погоджується з порядком та строками проведення слідчим (дізнавачем) ОСОБА_4 досудового провадження у певних кримінальних провадженнях, в яких вона є стороною, неефективністю досудового розслідування та відсутністю належного реагування начальником Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_5 на такі дії слідчого.

Поряд з цим, скарга не містить об`єктивних даних, які б свідчили про можливе вчинення злочину слідчим (дізнавачем) ОСОБА_4 під час здійснення ним досудового розслідування у кримінальних справах зазначених ОСОБА_3 як і даних про вчинення злочину начальником Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_5 при розгляді скарг ОСОБА_3 на дії слідчого.

Доводи останньої щодо вчинення можливих кримінальних правопорушень грунтуються на суб`єктивній оцінці. При цьому необхідно враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших). Саме по собі припущення щодо порушення законодавства під час здійснення досудового розслідування не є свідченням вчинення злочину.
Таким чином, ні подана скарга, ні додані до неї документи не містять фактичних даних, які вказують на ознаки складу конкретного злочину, а тому таке повідомлення, в даному випадку не є підставою для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України регламентовано порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, під час досудового розслідування.

Частиною 1 ст.36, ч.5 ст.40 КПК України визначено, що слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.
Відтак, подана слідчому судді скарга ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.

Підстави для поновлення строку на оскарження відсутні, оскільки останній не порушено.
Керуючись ст.ст.303, 306-307, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1