Провадження № 1-кп/760/2607/21
22 листопада 2021 року м. Київ
Солом`янський районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді судді ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засіданні ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Російської Федерації, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 ,
який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, -
У підготовчому судовому засіданні прокурор вважав можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у відкритому судовому засіданні суддею одноособово, викликати у судове засідання сторону обвинувачення, потерпілого, обвинуваченого. Зазначив, що підстави для повернення обвинувального акту прокурору та для закриття кримінального провадження відсутні, обвинувальний акт підсудний Солом`янському районному суду м. Києва.
Прокурором у підготовчому судовому засіданні було подано клопотання про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів із визначенням застави у розмірі 09 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Клопотання прокурора мотивовано тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді арешту на строк від трьох до шести місяців або обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк, обґрунтовано обвинувачується у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, однак на шлях виправлення не став, продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Зокрема, зазначається, що усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення, ОСОБА_4 може значний термін переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, так як постійного місця проживання та сталих соціальних зв`язків він не має, перебував у розшуку відповідно до ухвали Приморського районного суду міста Одеси від 20.07.2021 р. за № 522/3050/19. Існує ризик вчинення обвинуваченим інших кримінальних правопорушень, перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні прокурора. Тому, прокурор просить задовольнити подане ним клопотання.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 не заперечували проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, та заперечували проти застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою з тих підстав, що обвинувачений ОСОБА_4 не має наміру переховуватись від суду, зобов`язується сумлінно виконувати свої процесуальні обов`язки і прибувати до суду за першим викликом. Обвинувачений ОСОБА_4 суду пояснив, що має постійне місце проживання у м. Одеса, де орендує помешкання, та буде приїздити на засідання суду. Пояснив, що він не одружений, малолітніх та неповнолітніх дітей на утриманні не має, не працював, оскільки перебував у пошуках роботи, дійсно у період часу з 2012 року по 2019 рік неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, у тому числі за корисливі правопорушення, однак зробив для себе належні висновки та обіцяє виправитись. Захисник ОСОБА_5 просив обрати відносно його підзахисного запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.
У підготовче судове засідання не прибув потерпілий ОСОБА_6 , повідомлений належним чином про місце, день та час судового засідання, про причини своєї неявки суд не повідомив.
Враховуючи вимоги ст. 325 КПК України, та думку учасників кримінального провадження, які не заперечували проти проведення підготовчого судового засідання у відсутність потерпілого, суд на місці ухвалив провести підготовче судове засідання у відсутність потерпілого ОСОБА_6 .
Заслухавши думку учасників кримінального провадження стосовно можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту відносно ОСОБА_4 , клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.
Згідно з ч. 1 ст. 315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.
Статтею 291 КПК України визначені вимоги до обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування.
Перешкод для призначення судового розгляду на підставі зазначеного обвинувального акту судом не встановлено; підстави для прийняття рішення в порядку, передбаченому п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, відсутні, як і підстави для закриття кримінального провадження, передбачені п. 4-8, 10 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу
Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Враховуючи, що суд на даному етапі розгляду кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, таким чином, з огляду на наведені у клопотанні прокурора доводи, суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Суд звертає увагу на те, що поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).
Так, в ході судового розгляду клопотання знайшли своє підтвердження ризики, передбачені п. п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Зазначені висновки суду ґрунтуються на тому, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, за вчинення якого обвинуваченому може загрожувати покарання у виді арешту на строк від трьох до шести місяців або обмеження волі на строк до п`яти років, або позбавлення волі на той самий строк, а тому, усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може бути йому призначено судом у випадку визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, обвинувачений може вживати заходів, спрямованих на переховування від суду та правоохоронних органів.
Крім того, при вирішенні клопотання про обрання запобіжного заходу відносно обвинуваченого судом враховано, що обвинувачений ОСОБА_4 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, не має постійного місця проживання у м. Києві, не одружений, не має на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, не працює, що у своїй сукупності свідчить про відсутність у обвинуваченого стійких соціальних зв`язків та про наявність ризиків того, що обвинувачений, перебуваючи на свободі, може переховуватись від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або вчинити інше кримінальне правопорушення.
Виходячи з вищевикладеного, враховуючи особу обвинуваченого, суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого та не запобігатиме уникненню ризиків, передбачених п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, існування яких було встановлено судом.
Тому, із врахуванням положень ч. 2 ст. 183 КПК України, суд вважає необхідним застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четверною цієї статті.
Таким чином, із врахуванням вищевикладеного, керуючись положеннями п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , визначає розмір застави у п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Отже, клопотання прокурора в цій частині підлягає частковому задоволенню.
Керуючись ст. ст. 314, 315, 316, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, -
Судовий розгляд кримінального провадження проводити суддею одноособово.
В судове засідання викликати учасників кримінального провадження прокурора, потерпілого, обвинуваченого, захисника обвинуваченого.
Клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України , - задовольнити частково.
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, запобіжній захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 20 січня 2022 року включно.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
- прибувати до суду за кожним викликом,
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання,
- не відлучатись із міста Києва без дозволу суду,
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити 60 діб з моменту внесення застави.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Солом`янський районний суд м. Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинуваченийй зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру м. Києва.
Ухвала суду діє до 20 січня 2022 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд міста Києва протягом 7 (семи) днів з моменту проголошення ухвали.

Суддя ОСОБА_1