Справа №522/5511/20
Провадження по справі № 1-кп/522/1112/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2022 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Одеси обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000080 від 14.01.2020 відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Сухумі, Республіка Грузія, грузина за національністю, громадянина Грузії, із середньою освітою, маючого посвідку на постійне проживання на території України № НОМЕР_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого;

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Руставі, Республіки Грузія, грузина за національністю, громадянина Грузії, офіційно не працевлаштованого, із середньою освітою, фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого;

за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

адвоката ОСОБА_6 , -

ВСТАНОВИВ:

06 квітня 2020 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000080 від 14.01.2020 р., відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, суд, незалежно від наявності клопотань учасників судового розгляду, зобов`язаний розглянути питання щодо доцільності продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою до спливу 60 денного строку.

Прокурор в судовому засіданні заявила клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , оскільки є ризики, передбачені у п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були враховані судом при застосуванні запобіжного заходу, ще мають місце, а саме, що обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у вказаному кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне.

Враховуючи військову агресією Збройних Сил Російської Федерації проти нашої Держави та впровадженням на території України воєнного стану відповідно до Указу Президента України та Верховного головнокомандувача ОСОБА_7 від 24.02.2022 №64/2022 та Закону України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-ІХ, конвойний підрозділ припинив свою роботу та не доставив обвинуваченого до приміщення суду. Провести судове засідання в режимі відеоконференції не має можливості з технічних причин.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, суд приходить до висновку, що існують достатні підстави для задоволення клопотання прокурора продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з наступних підстав.

Суд вважає, що необхідно продовжити строк дії запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 так як це відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах кримінального провадження, а дані про особу обвинуваченого, а саме, що обвинувачений є громадянином іншої країни, притягується до кримінальної відповідальності за вчинення умисних корисливих злочинів в інших кримінальних провадженнях, не працевлаштований, не одружений, місця реєстрації в Україна не має, що у сукупності свідчить про відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків та дають достатні підстави вважати, що дійсно існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, суд вважає, що наявні достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, і що необхідно продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 .

Метою продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є запобігання спробам переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки ще існують зазначені ризики.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

Зважаючи на положення ч.3 ст.183 КПК України, колегія суддів вважає необхідним визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до обвинувального акту встановлено, що матеріальні збитки, завдані потерпілим дорівнюються 1 375 000 гривень, та відповідно до цього суд враховує це при визначенні розміру застави.

Зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, яке карається позбавленням волі на строк до 12 років з конфіскацією майна, притягується до кримінальної відповідальності, є громадянином іншої держави, місця реєстрації на території України не має, не працевлаштований, ніде не навчається, не одружений, що свідчить про відсутність в нього міцних соціальних зв`язків, вважаю за доцільне визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, у максимальному розмірі інкримінованої обвинуваченому статті, тобто - 300 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Згідно ЗУ «Про Державний Бюджет 2020 року» 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.

Зважаючи на положення ч.3 ст.183 КПК України, колегія суддів вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора та продовжити строк тримання під вартою, залишивши при цьому визначений судом під час призначення обвинувального акту до судового розгляду розмір застави.

Згідно п.20.5 розділу XI «Перехідних положень» КПК України у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту, а тому суд приходить до висновку, що строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 потрібно продовжити, так як ризики, які суд приймав до уваги при обранні вказаного запобіжного заходу, ще мають місце.
Керуючись ст. ст. 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 331, 376 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури м.Одеси про продовження строку тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», строком на 60 днів, тобто до 24.04.2022 року включно.

Строк дії запобіжного заходу становить 60 днів і обчислюється з моменту винесення ухвали суду, тобто з 25.02.2022 року.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала колегії суддів може бути оскаржена протягом 5 днів з дня проголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1