ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області Справа №488/698/18
Провадження №1-кп/477/207/21
УХВАЛА
про обрання запобіжного заходу

19 серпня 2021 року Жовтневий районний суд Миколаївської області
у складі: головуючого у справі судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши в м. Миколаєві у підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора окружної прокуратури м. Миколаєва про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002917, відносно
ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України,
з участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:
Органами досудового розслідування ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України.
Ухвалою судді від 22 липня 2021 року по кримінальному провадженню призначене підготовче судове засідання на 17 серпня 2021 року, яке було відкладено на 19 серпня 2021 у зв`язку з неявкою захисника адвоката ОСОБА_6 та не здійсненням доставки обвинуваченого до суду.
До початку підготовчого судового засідання через канцелярію суду надійшло клопотаннями від прокурора про обрання запобіжного заходу обвинуваченому у виді тримання під вартою.
У підготовчі судові засідання 17 та 19 серпня 2021 року не з`явився захисник обвинуваченого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_7 , 16 серпня 2021 року надіслав заяву про неможливість прибути в підготовче судове засідання у зв`язку з перебуванням у плановій щорічній відпустці.

Згідно частини другої статті 314 КПК України підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

Глава 27 «Підготовче провадження» КПК України не містить положень щодо дій суду в разі неявки будь-якого учасника справи, визначеного в частині другій статті 314 КПК України.

Наслідки неявки таких учасників відображені в Главі 28 «Судовий розгляд» (статті 323-325 КПК України).

Згідно частини першої статті 324 КПК України якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду.

Отже, за відсутністю захисника обвинуваченого, який не з`явився, проведення підготовчого судового засідання є неможливим.

Разом з цим, системний аналіз приписів Розділу ІV «Судове провадження у першій інстанції» КПК України через призму загальних засад кримінального провадження вказує на наявність обов`язку суду вирішувати питання, пов`язані з запобіжними заходами, раніше обраними обвинуваченим, у тому числі щодо доцільності продовження тримання під вартою.

Відповідно до частини 2 статті 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку встановлених законом.

Зазначена норма Основного Закону кореспондується зі статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно якої обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачуваних законом випадках за встановленою законом процедурою.

Згідно статті 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Виходячи з комплексного підходу до положень КПК України (у тому числі, статті 5, 28, 53, 113 КПК України) процесуальною дією є подання прокурором клопотання про продовження дії раніше обраного запобіжного заходу та його розгляд судом, а процесуальним рішенням судове рішення, прийняте за результатами розгляду такого клопотання.

При цьому, кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки без невиправданої затримки.

На думку суду, зволікання в проведенні такої процесуальної дії як розгляд клопотання прокурора від 11 серпня 2021 року про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 , який тримається під вартою строком до 27 серпня 2021 року, здатне викликати негативні наслідки для судового провадження, що може призвести до порушення прав, свобод чи законних інтересів обвинуваченого, а також поставити під сумнів довіру суспільства до судової гілки влади.

Ураховуючи зазначене, розгляд клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 судом визнано як окрему процесуальну дію.

Ухвалою суду від 16 серпня 2021 року доручено Регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Миколаївській області призначити обвинуваченому ОСОБА_3 захисника для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до доручення Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Миколаївській області від 17 серпня 2021 року №014-0001840 для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 призначено захисника адвоката ОСОБА_5 .

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 у виді тримання під вартою обґрунтовано тим, що обвинувачений обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому злочину, який є особливо тяжким злочином, усвідомлюючи тяжкість покарання, яке може бути призначено йому, у разі визнання винуватим в інкримінованому злочині, може переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення. Наявні ризики, які передбачені пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України. Обвинувачений ОСОБА_3 не має міцних соціальних зв`язків, не працює, не має постійного джерела доходу та у нього відсутня належна адаптація до суспільних відносин.
У підготовчому судовому засіданні під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор підтримала клопотання з підстав, викладених у ньому.
Обвинувачений ОСОБА_3 та захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання прокурора та просили обрати більш м`який вид запобіжного заходу у виді домашнього арешту за місцем проживання обвинуваченого.

Заслухавши позиції прокурора, обвинуваченого та його захисника, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по вказаним матеріалам, суд установив наступне.

Ухвалою Корабельного районного суду м. Миколаєва від 06 березня 2018 року відносно ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, дія якого неодноразово продовжувалася, в тому числі, ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 29 червня 2021 року строком до 27 серпня 2021 року.

Згідно з частиною першою статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною першою статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Як убачається з позиції Європейського Суду з прав людини, висловленої в низці рішень, у тому числі в справах «В. проти Швейцарії» (W v. Switzerland), 14379/88 від 26 січня 1993 року, «Пунцельт проти Чехії» (Punzelt v. Czech Republic), 31315/96 від 25 квітня 2000 року, «Луценко проти України», 6492/11 від 03 липня 2012 року, ймовірність переховування не може оцінюватися лише на основі покарання, що загрожує даній особі. Загроза втечі не випливає з простої можливості для підозрюваного чи обвинуваченого перетнути кордон держави. При цьому слід враховувати й інші обставини, зокрема, характер обвинуваченого, його моральні якості, його кошти, зв`язки з державою, у якій його переслідували за законом, та його міжнародні контакти. При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги, поряд з іншими обставинами, той факт, що особа уже ухилялася від правоохоронних органів; чи була можливість у обвинуваченого у зв`язку із здійсненням щодо нього процесуальних дій, із змісту яких він міг зрозуміти, що стосовно нього було розпочате кримінальне переслідування, втекти раніше.
У відповідності до частини третьої статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Суд уважає доведеними обставини, викладені прокурором у клопотанні про обрання запобіжного заходу, які свідчать про те, що заявлені ним ризики існують.

Обвинувачений ОСОБА_3 за обвинувальним актом обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, до затримання офіційно не працював, не має постійного місця проживання у м. Миколаєві, міцних соціальних зв`язків.

Крім цього, у провадженні Корабельного та Центрального районних судів м. Миколаєва перебувають на розгляді кримінальні провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні ним злочинів.

Указані обставини у їх сукупності можуть свідчити про наявність ризику вчинення обвинуваченим ОСОБА_3 іншого кримінального правопорушення та переховування його від суду.

Ураховуючи викладені обставини, суд дійшов висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж той, який запропоновано прокурором, є недоцільним, більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти визначеним ризикам, оскільки обвинувачений ОСОБА_3 зможе ухилитися від суду та не виконати процесуальні рішення суду, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відмовляючи у задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 та захисника адвоката ОСОБА_5 , суд ураховує зазначені вище обставин та уважає таке клопотання необґрунтованим, оскільки воно не містить фактичних обставин та доказів, що вказують на зменшення зазначених прокурором ризиків.

Керуючись статтями 177, 183, 194, 196, 314, 315 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу задовольнити повністю.

Обрати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою стоком на 60 днів.
Ухвала діє з 19 серпня 2021 року по 18 жовтня 2021 року включно та може бути оскарженою до Миколаївського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга може бути поданою через Жовтневий районний суд Миколаївської області.

СУДДЯ ОСОБА_8