НОВОМИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
Іменем України

20 вересня 2021 року ЄУ № 322/447/21 (Провадження № 1-кс/322/141/21)

Слідчий суддя Новомиколаївського районного суду Запорізької області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю скаржника ОСОБА_3 розглянувши скаргу ОСОБА_3 на постанову начальника СД відділення поліції №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_4 (далі по тексту начальник СД) від 11.05.2021, про закриття кримінального провадження внесеного до ЄРДР 01.04.2021 за №0000017,

встановив:
депутат Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі вказаною скаргою.

Зі змісту скарги випливає, що досудове розслідування у вказаному провадженні проведене неповно, не об`єктивно, поверхово. В обґрунтування скарги ОСОБА_3 , посилався на ті ж самі обставини, які зазначалися у його депутатських зверненнях, в скарзі слідчому судді на бездіяльність ВП №3, що полягала у невнесенні відомостей до ЄРДР.

ОСОБА_3 вказує, що в постанові про закриття кримінального провадження не зазначено ряд обставин, про які він вказував у своїх зверненнях (до начальника ВП №3 від 23.02.2021 вх.№237Д і голови Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області від 12.02.2021) і скарзі на бездіяльність, що полягала у невнесенні відомостей в ЄРДР, а також не виконані його вимоги, тому він прохав зобов`язати начальника СД виконати ряд слідчих дій і його вимог. Звертав увагу, що відомості в ЄРДР були внесені за ст.351 КК України, однак не було зазначено щодо якої особи.

Скаржник посилався на ст.ст.13, 15 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» і елементи складу (об`єкта, суб`єкта, об`єктивної і суб`єктивної сторони) різних кримінальних правопорушень (ст.ст.28, 351, 364 КК України).

Також у скарзі зазначаються інші обставини, які безпосередньо не стосуються досудового розслідування.

В резолютивній частині скарги ОСОБА_3 просив скасувати постанову від 11.05.2021 про закриття кримінального провадження за №0000017, винесену начальником СД ВП №3 ГУНП в Запорізькій області капітаном поліції ОСОБА_4 .

Скаржником заявлено клопотання про витребування постанови про закриття вказаного кримінального провадження, супровідного листа 11.05.2021 за №2698/72/7-2021 та всіх доказів, які знаходяться в кримінальному провадженні, а також кримінальне провадження за №0000260. Вказане клопотання задоволено частково, витребувано матеріали кримінального провадження внесеного в ЄРДР 01.04.2021 за №0000017, в задоволенні решти клопотання у відмовлено через його не обґрунтованість.

В судовому засіданні ОСОБА_3 на задоволенні скарги наполягав, викладені в ній доводи підтримав, просив її задовольнити, скасувати постанову про закриття кримінального провадження.

Заслухавши скаржника, дослідивши матеріали кримінального провадження №0000017, оцінивши доводи ОСОБА_3 , якими він обґрунтовує свої вимоги, слідчий суддя доходить наступних висновків.

Згідно з ч.1 ст.303 КПК України рішення слідчого про закриття кримінального провадження може бути оскаржено на досудовому провадженні.

Відповідно до ч.2 ст.307 КПК України,слідчий суддя за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування може скасувати рішення слідчого чи прокурора, зобов`язати припинити дію, зобов`язати вчинити певну дію, відмовити у задоволенні скарги.

01.04.2021 до ЄРДР за №0000017, були внесені відомості щодо ухвали слідчого судді від 26.03.2021 про зобов`язання працівників ВП №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області внести відомості до ЄРДР за депутатським зверненням депутата Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області ОСОБА_3 від 23.02.2021 (вх.№327Д). Правова кваліфікація - ч.1 ст.351 КК України.

В рамках досудового розслідування начальником СД була дана оцінка: долученим до матеріалів кримінального провадження матеріалам перевірки за зверненням ОСОБА_3 №221 ЄО №256 від 23.02.2021, (яке містило наступні документі і копії: депутатське звернення ОСОБА_3 до ВП №3 від 23.02.2021 вх.327Д; депутатське звернення ОСОБА_3 до голови Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області ОСОБА_5 від 12.02.2021, відповідь Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області ОСОБА_3 від 18.02.2021 №604; рішення Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області №20); була дана оцінка регламенту Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області, протоколу шостої сесії від 09.02.2021, депутатському запиту ОСОБА_3 від 14.12.2020 з додатками, листу Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області голові постійної комісії з питань містобудування, агропромислового комплексу, земельних відносин та охорони природи Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області ОСОБА_6 №605 від 18.02.2021. Органом досудового розслідування булі допитані в якості свідків депутати Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області ОСОБА_3 , ОСОБА_7 (секретар ради), ОСОБА_5 (голова ради). ОСОБА_3 також був допитаний в якості потерпілого.

Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч.2 ст.9 КПК України, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

З вимог ст.94 КПК України вбачається, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Відповідно до статті 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого КК України.

Склад кримінального правопорушення - це сукупність передбачених чинним Кодексом об`єктивних і суб`єктивних ознак, при наявності яких діяння визнається кримінальним правопорушенням.

Елементами складу кримінального правопорушення є: об`єкт кримінального правопорушення - це те, проти чого спрямований кримінальне правопорушення, тобто те, чому воно спричиняє або може заподіяти шкоду.

Об`єктивна сторона кримінального правопорушення - це те, як кримінальне правопорушення виявляється у реальній дійсності. Вона охоплює вчинене діяння, кримінального правопорушення наслідки та причинний зв`язок між ними, місце, час, спосіб, засіб та обставини вчиненого діяння.

Суб`єкт кримінального правопорушення - це фізична особа, яка є осудною і досягла встановленого чинним Кодексом віку кримінальної відповідальності за дане кримінальне правопорушення.

Суб`єктивна сторона кримінального правопорушення - це психічне ставлення особи до вчинюваної дії чи бездіяльності, передбаченої чинним Кодексом, та наслідків, що настали або можуть настати в результаті її дії чи бездіяльності.

Відсутність у діянні хоча б однієї з ознак, що входять до складу кримінального правопорушення (проступку), виключає можливість кваліфікувати це діяння як кримінальне правопорушення, а тому не дає підстав для кримінальної відповідальності.

Суспільна небезпечність кримінального правопорушення передбаченого ст.351 КК України полягає в тому, що воно посягає на авторитет органів державної влади та органів місцевого самоврядування, на загальні засади та порядок їх функціонування.

Потерпілими від цього кримінального правопорушення можуть бути:

1) народний депутат України; 2) депутат місцевої ради.

Депутат місцевої ради це особа, яка в установленому законом порядку обрана до обласної, районної, міської, районної в місті, сільської чи селищної ради.

Об`єктивна сторона кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.351 КК, полягає в: невиконанні службовою особою законних вимог депутата України або депутата місцевої ради; створенні штучних перешкод у їх роботі; наданні їм завідомо неправдивої інформації.

Невиконання службовою особою законних вимог депутата виявляється в діях або бездіяльності службової особи, вчинених або не вчинених всупереч законним вимогам депутата.

Як створення штучних перешкод слід розглядати ухилення службової особи від свого обов`язку надати депутату можливість консультації зі спеціалістом, від надання йому юридичної допомоги, від реалізації права депутата на невідкладний прийом службовою особою тощо.

Депутатський запит це вимога народного депутата, народних депутатів чи комітету Верховної Ради України, яка заявляється на сесії Верховної Ради України до Президента України, до органів Верховної Ради України, до Кабінету Міністрів України, до керівників інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також до керівників підприємств, установ та організацій, розташованих на території України, незалежно від їх підпорядкування і форм власності, дати офіційну відповідь з питань, віднесених до їх компетенції.

Депутатське звернення це викладена в письмовій формі пропозиція народного депутата, звернена до органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, керівників підприємств, установ і організацій, об`єднань громадян, здійснити певні дії, дати офіційне роз`яснення чи викласти позицію з питань, віднесених до їх компетенції.

Надання завідомо неправдивої інформації - це надання депутату будь-яких інформаційних матеріалів, необхідних для здійснення його діяльності, зміст яких завідомо для службової особи спотворено.

В протоколах допиту ОСОБА_3 (свідка і потерпілого) зазначено, що на своє депутатське звернення від 12.02.2021 він отримав відповідь, однак голова Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області у цій відповіді не вказав місце розташування земельних ділянок, їх кадастрові номера, ким використовується, які платежі та в якому розмірі за неї сплачуються, підстави на яких землі колективної власності, які згідно карти розпаювання передані у приватну власність, вказати ОСОБА_8 особи, яка подала заяву на виготовлення технічної документації на земельну ділянку пасовище в розмірі 40,1 га за №:05:006:0005, яка використовувалась, а податки не сплачуються.

Сектором дізнання встановлено, що ОСОБА_3 на своє депутатське звернення від 12.02.2021 до голови Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області ОСОБА_5 отримав відповідь №604 від 18.02.2021 (з якою депутат не згоден).

Окрім цього, 18.02.2021 до голови постійної комісії з питань містобудування, агропромислового комплексу, земельних відносин та охорони природи Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області 8 скликання ОСОБА_6 (відповідно до компетенції в контексті другого питання, яке зазначались ОСОБА_3 , у депутатському зверненні) було направлено листа №605 за підписом голови селищної ради.

Доводи депутата щодо вчинення кримінального правопорушення ґрунтуються на його припущеннях і суб`єктивній оцінці, яка виходить з його особистих переконань, що виражається у незгоді з тим, яка саме відповідь йому була надана (не в такій формі і виді в яких мало бути, тому на думку останнього відповідь на звернення надано не в повному обсязі як того хотів депутат).

При проведенні досудового розслідування слідчий чи прокурор, з урахуванням конкретних обставин справи, на власний розсуд визначають об`єм перевірочних дій, достатній, за їх переконанням, для прийняття вмотивованого рішення.

Відповідно до ст.ст.2, 284 КПК України закриття кримінального провадження є формою закінчення досудового розслідування, яке відбувається в силу наявності обставин, що виключають кримінальне провадження, а тому рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження та оцінки слідчим всіх зібраних доказів, які стосуються цього провадження в сукупності.

Положеннями п.5 ч.2 ст.39-1 ч.1 ст.40-1 КПК України визначено, що начальник органу дізнання уповноважений здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків, користуючись при цьому повноваженнями дізнавача; дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.

Постанова дізнавача (начальника СД, який наділений усіма повноваженнями дізнавача) про закриття кримінального провадження має бути вмотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема, в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулась з метою захисту своїх прав, та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу (ст.110 КПК України).

На слідчого суддю відповідно до норм КПК України покладено обов`язок здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування. Він зобов`язаний перевірити законність прийнятої дізнавачем (начальником СД) постанови. Зокрема, якщо дізнавачем (начальником СД) закрито провадження за відсутністю події кримінального правопорушення, то слідчий суддя має звернути увагу на те, чи містить постанова детальний виклад обставин, які заявник вважав такими, що вказують на подію кримінального правопорушення, чи проведенні усі необхідні та можливі слідчі розшукові дії, які б спростовували доводи заявника в цьому контексті.

Таким чином, прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження, безпосереднього дослідження та оцінки дізнавачем (начальником СД) доказів, які стосуються цього провадження в сукупності.

Сектором дізнання не було здобуто доказів, які б вказували на наявність події кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.351 КК України, оскільки на перше питання вказане у зверненні депутата він отримав відповідь, а по другому питанню звернення було направлено для розгляду відповідній комісії, тобто воно не було віднесено до компетенції саме селищного голови.

Скаржником в свою чергу не наведено доводів, які свідчили на неповноту чи поверховість досудового розслідування саме в рамках кваліфікації за ст.351 КК України.

Скаржник помилково вважає, що предметом цього досудового розслідування є усі питання, які були пов`язані з предметом досудового розслідування №0000260 (щодо обставин розпаювання земельних ділянок, яке було розпочате за заявою 108 мешканців Сторчівської сільської ради Новомиколаївського району Запорізької області, які являлися членами колишнього КСП «Заповіт Ілліча»), яке на його думку розслідувалося неефективно, внаслідок чого люди не можуть отримати свої земельні ділянки.

Отже, слідчий суддя вважає, що наведені скаржником доводи не можуть бути визнані підставою для скасування постанови про закриття кримінального провадження, оскільки вони не спростовують висновків начальника СД про відсутність події кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.351 КК України, тому у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст.ст.284, 303, 306, 307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:
у задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову начальника СД ВП №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_4 від 11.05.2021, про закриття кримінального провадження №0000017, внесеного до ЄРДР 01.04.2021, відмовити повністю.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1