Справа № 952/786/21
Провадження № 1-кп/626/263/2021
УХВАЛА
17 грудня 2021 року Красноградський районний суд Харківської області у складі:
судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченої ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченої ОСОБА_5 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Краснограді Харківської області клопотання начальника Зачепилівського відділу Красноградської окружної прокуратури про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню №0000325 від 24.07.2021року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дніпропетровськ, українки, громадянки України, неодруженої, не працюючої, зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою, АДРЕСА_2 , не судима, яка обвинувачується в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Начальник Зачепилівського відділу Красноградської окружної прокуратури ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченої ОСОБА_4 посилаючись на наявність обгрунтованої підозри та ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177КПК України.
Прокурор в судовому засіданні підтримав своє клопотання та просив його задовольнити.
Обвинувачена та захисник просили відмовити у задоволенні клопотання та застосувати домашній арешт
Суд, вислухавши сторони прийшов до таких висновків.
Відповідно до ч.3ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Згідно обвинувального акту ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що вона у період часу із вечора 23.07.2021 по 04 год. 30 хв. 24.07.2021, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_2 під час сварки зі своїм співмешканцем ОСОБА_6 , діючи з раптово виниклим умислом, направленим на заподіяння смерті останньому, нанесла йому два удари ножем в ділянку грудної клітини, чим спричинила потерпілому дві непроникаючі колото-різані рани на грудній клітині зліва, що відносяться до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я. Потім ОСОБА_7 , продовжуючи свої злочинні дії, нанесла останньому один удар ножем в ліву пахову ділянку, чим спричинила останньому проникаючу колото-різану рану лівої пахової ділянки з пошкодженням кровоносної судини, що ускладнилось розвитком гострої крововтрати. Після чого, ОСОБА_6 в результаті отриманої колото-різаної рани живота помер через незначний проміжок часу.
Із реєстру матеріалів кримінального провадження судом вбачається, що на досудовому розслідуванні ухвалою слідчого судді Красноградського районного суду Харківської області від 29.07.2021 обвинуваченій ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 20.09.2021. Ухвалою слідчого судді від 13.09.2021 строк дії запобіжного заходу продовжено у межах строку досудового розслідування даного кримінального провадження до 24.10.2021.
Ухвалою Зачепилівського районного суду від 21.10.2021 року задоволено клопотання прокурора та ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 19.12.2021 року.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1ст.177 КПК України.
Відповідно до положень ч.1ст.183КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченимстаттею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятоюст.176 цього Кодексу.
У підготовчому судовому засіданні судом встановлено, що у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що існують ризики того, що обвинувачена ОСОБА_4 може:
1. Переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст. 177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки вона обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за вчинення якого передбачена у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 15 років.
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».
2. Незаконно впливати на свідків (п.3ч.1 ст. 177 КПК України), зокрема на ОСОБА_8 , яка надана свідчення, що напередодні вбивства ОСОБА_6 23.07.2021 була очевидцем сварки та бійки у дворі між убитим та ОСОБА_4 , а також свідка ОСОБА_9 , до якої прийшла ОСОБА_4 близько 04 год. 30 хв. 24.07.2021 р. та розповіла, що вдарила співмешканця ОСОБА_6 кочергою по голові від чого той впав та лежить у крові на підлозі в будинку.
3. Вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст. 177 КПК України), так як обвинувачена ОСОБА_4 міцних соціальних зв`язків немає, постійний заробіток відсутній, а отже і джерела для існування також, що може призвести до вчинення останньою інших злочинів.
Відповідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Згідно п.4 ч.2ст.183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Таким чином, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченою злочину, а також тяжкість покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 15 років, що буде обрано до обвинуваченої у разі визнання її винуватості, запобігти вищевказаним ризикам можливо лише шляхом застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у виді тримання під вартою, що зможе гарантувати її належну процесуальну поведінку.
Застосування більш м`якого запобіжного заходу є недоцільним, оскільки не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.
Згідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбаченихКПК України.
Відповідно до п. 2 ч.4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями177та178цьогоКодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 199, 314, 395 КПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання начальника Зачепилівського відділу Красноградської окружної прокуратури Харківської області про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченої ОСОБА_4 - задовольнити.
Застосувати обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком до 17 год. 00 хв. 16 лютого 2022 року .
Для тримання під вартою обвинувачена ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».
Копію ухвали про обрання запобіжного заходу вручити обвинуваченій негайно після її проголошення.
Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Суддя