Єдиний унікальний номер: 343/244/22
Номер провадження: 1-кс/0343/51/22
У Х В А Л А
про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту

09 лютого 2022 року м. Долина

Слідчий суддя Долинського районного суду Івано - Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Долинського відділу Калуської окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , слідчого СВ відділення поліції №1 (м. Долина) Калуського РВП ГУНП в Івано - Франківській області ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000033 від 07.02.2022, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця та жителя АДРЕСА_1 , неодруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не має, непрацюючого, підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 135; ч. 2 ст. 286 КК України,
В С Т А Н О В И В:
до Долинського районного суду Івано Франківської області надійшло клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 (м. Долина) Калуського РВП ГУНП в Івано - Франківській області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло з 22.00 год до 06.00 год у робочі дні та цілодобово у вихідні дні щодо ОСОБА_4 .
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що СВ відділення поліції №1 (м. Долина) Калуського РВП ГУНП в Івано Франківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000033 від 07.02.2022 за ознаками вчинення злочинів, передбачених ч. 1 ст. 135; ч. 2 ст. 286 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 06.02.2022 близько 21.10 год ОСОБА_4 , керуючи автомобілем марки "Opel Vectra", реєстраційний номер НОМЕР_1 та рухаючись в темну пору доби, на освітленій ділянці дороги із сухим покриттям, без вибоїн, на дорозі сполученням «Долина Новий Мізунь», а саме в с. Старий Мізунь на вул. Січових Стрільців, біля домогосподарства №12, рухаючись в напрямку смт. Вигода, проявив неуважність, не врахував дорожню обстановку, своєчасно не вжив заходів до зменшення швидкості руху допустив наїзд на пішохода ОСОБА_8 , ударивши його передньою частиною автомобіля. Тим самим, водій ОСОБА_4 порушив вимоги п.п. 2.3.б, 12.3. ПДР України, внаслідок чого відбулась ДТП, у результаті якої ОСОБА_8 отримав тілесні ушкодження у вигляді важкої відкритої черепно -мозкової травми, забою головного мозку, перелому кісток склепіння черепа з переходом на основу та переломом кісток лівої гомілки, що відповідно до п. 2.1 Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України № 6 від 17.01.1995, належать до тяжких тілесних ушкоджень, як небезпечні для життя.
Окрім цього, ОСОБА_4 будучи причетним до скоєння ДТП, в порушення вимог п. 2.10. ПДР України, не вжив всіх можливих заходів для надання першої медичної допомоги потерпілому ОСОБА_8 , не викликав автомобіль швидкої медичної допомоги, не відправив потерпілого до лікувального закладу, не повідомив про ДТП органи поції, а зник на причетному до ДТП автомобілі з місця пригоди, чим завідомо залишив без допомоги потерпілого.
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється в порушенні правил безпеки дорожнього руху, вчиненого особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило тяжке тілесне ушкодження потерпілому та в завідому залишенні без допомоги особи, яка перебуває в небезпечному для життя стані і позбавлена можливості вжити заходів до самозбереження через безпорадний стан, в який його поставив сам підозрюваний, тобто у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 286; ч. 1 ст. 135 КК України.
Слідчий обґрунтовує необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту тим, що існують ризики, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Вказує на існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків і потерпілого, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
08 лютого 2022 року о 02.09 год ОСОБА_4 був затриманий на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, що підтверджується протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину (а.к. 30-33) та 08.02.2022 о 19.35 год йому повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 135; ч. 2 ст. 268 КК України (а.к. 55-59).
Копія клопотання та матеріалів про застосування запобіжного заходу отримана ОСОБА_4 та його захисником - адвокатом ОСОБА_5 09.02.2022 о 13.00 год (а.к. 62).
В судовому засіданні слідчий ОСОБА_6 підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав наведених у ньому.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, зазначив що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Підозрюваному відоме прізвище потерпілого, а тому він може вплинути на його покази в подальшому. Зазначив, що якщо підозрюваному буде необхідна медична допомога в умовах стаціонару то він може бути поміщений в лікувальний заклад на підставі відповідного висновку лікуючого лікаря.
Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив щодо задоволення поданого клопотання, просив обрати його підзахисному запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, оскільки ОСОБА_4 потребує стаціонарного лікування, а слідством не зібрано доказів того, чи мав він можливість уникнути наїзду на потерпілого та не обґрунтовані ризики зазначені в клопотанні слідчого.
Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.
Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.
Розділ ІІ Кримінально процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 цього Кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.
У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити зазначені дії (ч. 2 ст. 177 КПК України).
Запобіжні заходи під час досудового розслідування можуть застосовуватися до особи, яка набула процесуального статусу підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст. 276-279 КПК України, повідомлено про підозру; особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення; або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 42 КПК України).
Витягом з ЄРДР від 07.02.2022 встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000033 розпочате (а.к. 5). ОСОБА_4 08.02.2022 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою останнього про його отримання 09.02.2022 о 13.00 год (а.к. 62 ).
Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom»).
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Так, перевіряючи обґрунтованість підозри пред`явленої ОСОБА_4 слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на її обґрунтованість, підтверджується долученими до матеріалів клопотання, а саме:
- протоколом огляду місця події та схеми до нього від 06.02.2022, відповідно до якого, оглядом місця події є ділянка проїзної частини в АДРЕСА_2 . Під час проведення огляду виявлено частини скла, фарби і пластмаси, шапку (кепку), взуття спортивного типу та РБК (а.к. 8-11);
- протоколом огляду місця події від 07.02.2022, згідно з яким, під час огляду було виявлено автомобіль марки "Opel Vectra", червоного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 . В автомобіля були такі пошкодження: у правій частині розбите лобове скло; деформований капот, у верхній частині якого відсутня фарба; розбита права фара (а.к. 14-15).
- даними інформаційно - телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України", відповідно до яких, власником транспортного засобу марки "Opel Vectra", реєстраційний номер НОМЕР_1 , червоного кольору, є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 (а.к. 16);
- протоколами допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , від 07.02.2022 (а.к. 19-24);
- довідкою виданою Калуською ЦРЛ від 07.02.2022, згідно із якою, ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходиться на стаціонарному лікуванні в нейрохірургічному відділенні Калуської ЦРЛ із діагнозом: важка відкрита чмт. Забій головного мозку. Перелом кісток склепіння черепа з переходом на основу. Назальна лікворея. Перелом кісток лівої гомілки (а.к. 25);
- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.к. 35-36):
- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 09.02.2022, який вказав, що 06.02.2022 близько 21.00 год він керував службовим автобусом марки "Богдан", р.н. НОМЕР_2 та проїжджаючи через міст, що знаходиться в с. Старий Мізунь побачив, як йому на зустріч рухався автомобіль "Опель Вектра" червоного кольору, у якого було розбите лобове скло, світло фар включене не було. Після чого, десь через 300 м його почав зупиняти якись чоловік і він побачив на узбіччі із правого боку лежачого чоловіка, у якого на обличчі була кров (а.к. 52-54).
Згідно з ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі (ч. 2 ст. 181 КПК України).
Стосовно ризиків кримінального провадження слідчий суддя вважає за потрібне зазначити таке.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.
Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а обов`язки, про покладення яких клопоче слідча у разі обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій, які можуть зашкодити кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
Як зазначив слідчий в поданому клопотанні, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків і потерпілого, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Заявлені ризики заслуговують на увагу.
Слідчий суддя бере до уваги той факт, що ризик переховування від органів досудового розслідування і його потенційне ув`язнення в майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у перспективі робить цей ризик достатньо високим.
Як вбачається з матеріалів доданих до клопотання, підозрюваному ОСОБА_4 відомі анкетні дані як потерпілого так і свідків, а також останні є жителями сусідніх населених пунктів, а тому вказане свідчать про можливість у випадку необхідності використання ним цих відомостей з метою впливу на показання останніх. Ризик незаконного впливу вказаних осіб об`єктивізується також з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні. Так, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).
Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
В контексті можливості перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином слідчий суддя бере до уваги, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 286; ч. 1 ст. 135 КК України, а тому усвідомлює неминучість покарання за вказані злочини.
Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності додаткові обставини.
Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідчий суддя під час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу враховує те, що останній не притягувався до кримінальної відповідальності, ніде офіційно не прцює, систематично здійснює виїзди за межі України.
Вирішуючи дане клопотання слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3 - 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, наявність яких встановлено під час досудового розслідування та які доведені в судовому засіданні, не відпали, а тому в судовому засіданні поза розумним сумнівом доведено можливість обрання зазначеного запобіжного заходу, він є здатним забезпечити дієвість даного кримінального провадження.
Доводи сторони захисту про недоведеність ризиків та не підтвердження їх доказами слідчий суддя вважає непереконливими, оскільки ризики вчинення певних дій підозрюваним у кримінальному провадженні за своєю суттю носять імовірнісний характер. Сторона обвинувачення не зобов`язана доводити, що певні дії, спрямовані на перешкоджання досудовому розслідуванню, вже були вчинені підозрюваними, а повинна навести обґрунтування та підтвердження того, що імовірність їх настання є достатньо високою для того, щоб застосувати певний запобіжний захід.
Слідчий суддя вважає, що застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, на який вказує захисник, на даний час не спроможний гарантувати його належну поведінку. Жоден із інших альтернативних запобіжних заходів не може забезпечити уникненню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які існують на даний час.
Таким чином, клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, враховуючи характеризуючі дані особи підозрюваного, є таким, що підлягає частковому задоволенню, оскільки слідчим ні в поданому клопотанні, ні в судовому засіданні не обґрунтовано застосування цілодобового домашнього арешту у вихідні дні.
На підставі викладеного, ст. ст. 176-178, 179, 184, 193, 194, 198 КПК України, керуючись ст. 196, 309 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 (м. Долина) Калуського РВП ГУНП в Івано Франківській області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0000033 від 07.02.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, відносно ОСОБА_4 задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши останньому залишати місце свого проживання, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 у період з 22.00 год до 06.00 год на строк два місяці, тобто до 09 квітня 2022 року.
Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати до органів досудового розслідування, прокуратури, або суду за першою вимогою;

- не відлучатися за межі Калуського району Івано - Франківської області без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, або суд про зміну свого місця проживання або роботи.

- здати до органів Державної міграційної служби України паспорт громадянина України для виїзду закордон, на час, до прийняття кінцевого процесуального рішення у справі, або до постановлення відповідного рішення, щодо зняття такого обмеження.

- не залишати місце постійного проживання розташованого за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора, суду.

Термін дії обов`язків покладених судом визначити на два місяці, тобто до 09 квітня 2022 року.
Зобов`язати відділення поліції №1 (м. Долина) Калуського РВП ГУНП в Івано - Франківській області негайно поставити на облік ОСОБА_4 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до вимог ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під домашнім арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Порушення зобов`язань має наслідком застосування більш жорсткого запобіжного заходу.
Ухвала може бути оскаржена до Івано - Франківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Долинського районного суду ОСОБА_1