Справа № 191/2274/20
1-кп/206/64/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2021 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 по кримінальному провадженню, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, під №0000037 від 20.01.2020 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 4 ст. 187, ст. 257, ч. 1 ст. 263 КК України та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 4 ст. 187, ст. 257 КК України, учасників кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_6 , захисників-адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,
ОСОБА_9 ,
обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
представника потерпілого-адвоката ОСОБА_10

ВСТАНОВИВ:

29 вересня 2020 року до Самарського районного суду м. Дніпропетровська з Дніпровського апеляційного суду в порядку ст. 407 КПК України надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування по кримінальному провадженню, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, під № 0000037 від 20.01.2020 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 4 ст. 187, ст. 257, ч. 1 ст. 263 КК України, та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 187 , ч. 4 ст. 187, ст. 257 КК України.
В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження раніше обраних запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів обвинуваченим ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , оскільки ризики, встановлені ст. 177 КПК України, на сьогодні продовжують існувати, а строки застосування ухвали суду про продовження дії запобіжного заходу, спливають. Щодо наведених ризиків, зазначив, що обвинувачений ОСОБА_3 , перебуваючи на волі, може незаконно впливати на свідків, потерпілих та експерта у даному кримінальному провадженні з метою зміни останніми своїх свідчень щодо його ролі у вчинених ним злочинів, оскільки після ознайомлення з матеріалами кримінального провадження він отримав доступ до їх особистої інформації. Крім того, 07.06.2021 ухвалою Самарського районного суду міста Дніпропетровська по кримінальному провадженню призначено проведення товарознавчої експертизи, виконання якої доручено експерту товарознавцю ОСОБА_11 . До теперішнього часу висновок експертизи до суду не надійшов, що вказує на істотну ймовірність впливу ОСОБА_3 особисто або через інших осіб на експерта з мстою невиконання або неналежного виконання ним своїх обов`язків. Також ОСОБА_3 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, оскільки після вчинення першого злочину свою злочинну діяльність не припинив, а вчиняв нові умисні тяжкі та особливо тяжкі злочини, має слабкі соціальні зв`язки. Також продовжують існувати аналогічні ризики стосовно обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_4 . Крім того, вироком Хортицького районного суду міста Запоріжжя від 10.08.2020 у справі №337/4200/17, який набрав законної сили, ОСОБА_5 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України та призначено покарання у вигляді 5 років позбавлення волі без конфіскації майна. Належним чином завірену копію вищевказаного вироку суду безпосередньо вивчено судом на попередніх судових засіданнях. Окрім того, просив суд продовжити застосовування до обвинувачених визначеного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у сумі 1000000 гривень. Щодо клопотання захисника-адвоката ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_4 на цілодобовий домашній арешт із застосуванням електронних засобів контролю заперечував, оскільки вказане клопотання не буде сприяти належній процесуальній поведінці обвинуваченого ОСОБА_4 .
Захисник-адвокат ОСОБА_7 , якого підтримав обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора посилаючись на те, що вказане клопотання є необґрунтованим, ризики на які посилається прокурор будь-яким чином не доведені, є надуманими, та зводяться фактично до припущень. Всі ризики на які посилається прокурор в клопотання щодо продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 є ідентичними тим ризикам, на які посилався прокурор у минулих клопотаннях про продовження запобіжного заходу, оскільки свідки та потерпіли вже були допитані судом. Разом з тим, зазначив, що наразі відсутній ризик впливу на експерта на якій посилається прокурор, оскільки експертиза призначена ухвалою суду від 07.06.2021 вже наразі проведена та міститься в матеріалах кримінального провадження. Інших будь-яких переконливих доказів на підтвердження зазначених ризиків в клопотанні прокурором не надано. Окрім того, зазначив, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, має матір похилого віку, яка хворіє та потребує піклування. З урахуванням викладеного просив змінити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт із застосуванням електронних засобів контролю, оскільки останній зможе в повній міри виконати покладені на нього процесуальні обов`язки.
Обвинувачений ОСОБА_5 , якого підтримав захисник-адвокат ОСОБА_9 , в судовому засіданні при вирішенні клопотання прокурора покладались на розсуд суду, разом з тим зазначили, що ризики в клопотанні не доведені прокуром.
Обвинувачений ОСОБА_3 , якого підтримав захисник-адвокат ОСОБА_8 , в судовому засіданні при вирішенні клопотання прокурора покладались на розсуд суду.
Представник потерпілого-адвокат ОСОБА_10 в судовому засіданні підтримав клопотання прокурора в повному обсязі. В задоволенні клопотання захисника-адвоката ОСОБА_7 та обвинуваченого ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу на домашній арешт із застосуванням електронних засобів контролю, заперечував.
Суд, дослідивши клопотання прокурора, вислухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали кримінального провадження приходить до наступного.
У відповідності до вимог ч. 3 ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.
Ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 22.07.2021 обвинуваченим ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 було продовжено строки дії запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, починаючи з 22.07.2021 до 16.09.2021 до 12 год. 00 хв. включно з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі у сумі 900000 (дев`ятсот тисяч) гривень у національній грошовій одиниці України, на кожного обвинуваченого окремо.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Так, згідно з позицією Європейського суду з прав людини питання про те, чи є тривалість тримання під вартою обґрунтованою, не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав, якими національні органи мотивували свої рішення, та належно задокументованих фактів, на які посилався заявник у своїх клопотаннях про звільнення з-під варти. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи.

Частиною першою ст. 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
На підставі практики Суду і Кримінальний процесуальний кодекс України встановив норму закону ст.177 КПК України, яка містить, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Суд, вирішуючи клопотання прокурора про продовження запобіжних заходів обвинуваченим ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , у вигляді тримання під вартою та клопотання захисника-адвоката ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт із застосуванням електронного засобу контролю відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , у відповідності до ст. ст. 177, 178 КПК України враховує тяжкість покарання, зокрема за ч. 4 ст. 187 КК України - позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна, який відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, та вважає наявними підстави для продовження ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою, виходячи з наступного.
Ризиками, які суд оцінює у сукупності з тяжкістю покарання, що загрожує обвинуваченим у разі визнання їх винними, являються об`єктивні дані можливого переховування обвинувачених від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, та можливого вчинення інших кримінальних правопорушень. Таким чином, ризики, що були підставою для застосування відносно обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою, та продовження таких заходів, на сьогодні не перестали існувати.
Дані відносно осіб обвинувачених враховуються судом, як соціальні зв`язки обвинувачених, їх вік та стан здоров`я, які при цьому не виключають можливість тримання під вартою жодного з обвинувачених, та вони не зменшують заявлені у кримінальному провадженні ризики, оскільки обвинувачені ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюються у вчиненні низки злочинів, серед яких тяжкий злочин та особливо тяжкий злочин, а тому викладене у своїй сукупності є мотивом для обмеження свободи обвинувачених у встановленому законом порядку.
Разом з тим, суд не приймає до уваги доводи прокурора щодо наведених ризиків в клопотанні про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинувачених, а саме незаконного впливу на свідків, потерпілих та експерта у даному кримінальному провадженні, оскільки свідки та потерпілі вже були допитані судом, та в матеріалах справи міститься висновок експерта ОСОБА_11 про проведення товарознавчої експертизи під № 13/21-Е від 12.07.2021, виконаний на підставі ухвали Самарського районного суду міста Дніпропетровська від 07.06.2021 по вказаному кримінальному провадженню.
Крім того, вирішуючи подане клопотання суд, також, враховує усталену практику ЄСПЛ, зокрема, Рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 року, згідно якого тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини. Такими ознаками є тяжкість та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченим ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 злочину.
Тому, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання захисника-адвоката ОСОБА_7 в частині зміни ОСОБА_4 запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт із застосуванням електронного засобу контролю.
Окрім того, практика Європейського суду з прав людини, свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства. Враховуючи зазначене, суд вважає що клопотання прокурора про продовження обвинуваченим ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 строків тримання під вартою, підлягає частковому задоволенню. При цьому одночасно, суд, при постановлені ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважає за необхідне розглянути питання, щодо зміни раніше визначеного розміру застави, з огляду на наступне. Відповідно до ст. 182 КПК України, запобіжний захід у виді застави обирається без визначення граничного строку дії до його скасування (зміни, припинення) у передбачених законом випадках. При обранні запобіжного заходу у виді застави на підозрюваного (обвинуваченого) покладається зобов`язання прибувати до суду (слідчого, прокурора) за кожною вимогою. Таке зобов`язання є суттю всіх запобіжних заходів не пов`язаних з позбавленням волі і покладається на підозрюваного (обвинуваченого) на весь строк дії запобіжного заходу незалежно від покладення на нього інших обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194КПК України. Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК, розмір застави визначається у таких межах: 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Разом з тим, суд вважає за необхідне звернути увагу на те що в клопотанні та під час судового розгляду, прокурором не зазначеного жодної обґрунтованої необхідності розміру застави у розмірі 1000000 гривень обвинуваченим ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та не наданого відповідного доказу з цих підстав, суд вважає що на даний час вказаний розмір застави прокурором є занадто надмірним.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що слід змінити застосований до обвинувачених альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, шляхом зменшення розміру застави до 900000 на кожного обвинуваченого окремо, оскільки саме такий розмір, суд вважає достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинувачених.
Також суд враховує, що застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Згідно з ч. 11 ст. 182 КПК України, застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.
Разом з тим, суд наголошує на тому, що обвинувачені не позбавлені можливості в подальшому ставити питання перед судом про зміну їм запобіжних заходів під час судового розгляду, коли перестануть існувати ризики, зазначені вище судом.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про те що клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню. На підставі викладеного та керуючись: ст.ст. 7,9,177,178,182,183,199, 331, 370, 372 КПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про продовження строків дії запобіжних заходів обвинуваченим ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 задовольнити частково.
Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою продовжити на строк до 30 днів, починаючи з 09.09.2021 до 07.10.2021 до 12 год. 00 хв. включно.
Змінити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у сумі 1000000 (один мільйон) гривень у національній грошовій одиниці України, зменшивши її до 900000 (дев`ятсот тисяч) гривень у національній грошовій одиниці України, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок за наступними реквізитами: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26239738, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0017442, призначення платежу - застава, кримінальне провадження під № 7 від 20.01.2020, обвинувачений (прізвище, ініціали), платник (прізвище, ініціали).
В разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти та повідомити про це суд.
З моменту звільнення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
На час дії запобіжного заходу у вигляді застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за умови внесення застави, наступні процесуальні обов`язки:
- прибувати за кожним викликом суду;
- не виїжджати за межі с. Чкалове, Нікопольського району, Дніпропетровської області, без дозволу суду;
- повідомляти суд та прокурора про зміну свого місця проживання;
- за наявності паспорту для виїзду за межі України здати його до органів Державної міграційної служби України.
Визначити термін дії зазначених процесуальних обов`язків протягом 30 днів з дня внесення застави.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, дублікат документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави надати до Самарського районного суду міста Дніпропетровська.
Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вигляді тримання під вартою продовжити на строк до 30 днів, починаючи з 09.09.2021 до 07.10.2021 до 12 год. 00 хв. включно.
Змінити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , альтернативний запобіжний захід в вигляді у вигляді застави у сумі 1000000 (один мільйон) гривень у національній грошовій одиниці України, зменшивши її до 900000 (дев`ятсот тисяч) гривень у національній грошовій одиниці України, яка може бути несена як самим обвинуваченим, так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок за наступними реквізитами: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26239738, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0017442, призначення платежу - застава, кримінальне провадження під № 7 від 20.01.2020, обвинувачений (прізвище, ініціали), платник (прізвище, ініціали).
В разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з-під варти та повідомити про це суд.
З моменту звільнення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
На час дії запобіжного заходу у вигляді застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за умови внесення застави, наступні процесуальні обов`язки:
- прибувати за кожним викликом суду;
- не виїжджати за межі с. Чкалове, Нікопольського району, Дніпропетровської області, без дозволу суду;
- повідомляти суд та прокурора про зміну свого місця проживання;
- за наявності паспорту для виїзду за межі України здати його до органів Державної міграційної служби України.
Визначити термін дії зазначених процесуальних обов`язків протягом 30 днів з дня внесення застави.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, дублікат документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави надати до Самарського районного суду міста Дніпропетровська.
Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді тримання під вартою продовжити на строк до 30 днів, починаючи з 09.09.2021 до 07.10.2021 до 12 год. 00 хв. включно.
Змінити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у сумі 1000000 (один мільйон) гривень у національній грошовій одиниці України, зменшивши її до 900000 (дев`ятсот тисяч) гривень у національній грошовій одиниці України, яка може бути несена як самим обвинуваченим, так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок за наступними реквізитами: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26239738, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0017442, призначення платежу - застава, кримінальне провадження під № 7 від 20.01.2020, обвинувачений (прізвище, ініціали), платник (прізвище, ініціали).
В разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з-під варти та повідомити про це суд.
З моменту звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
На час дії запобіжного заходу у вигляді застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за умови внесення застави, наступні процесуальні обов`язки:
- прибувати за кожним викликом суду;
- не виїжджати за межі с. Чкалове, Нікопольського району, Дніпропетровської області, без дозволу суду;
- повідомляти суд та прокурора про зміну свого місця проживання;
- за наявності паспорту для виїзду за межі України здати його до органів Державної міграційної служби України.
Визначити термін дії зазначених процесуальних обов`язків протягом 30 днів з дня внесення застави.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, дублікат документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави надати до Самарського районного суду міста Дніпропетровська.
Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Суддя ОСОБА_1