Справа № 461/8980/21
Провадження № 1-кс/461/6120/21
УХВАЛА
Іменем України
03.11.2021 року слідчий суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні у залі суду у м. Львові скаргу підозрюваного ОСОБА_3 та його захисника ОСОБА_4 про скасування рішення слідчого про повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та зобов`язання до вчинення дій
в с т а н о в и в :

підозрюваний ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_4 звернулися до суду зі скаргою, в якій просять скасувати повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 09.08.2021, яку пред`явлено ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слідчим відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП у Львівській області в рамках кримінального провадження № 0000077, розпочатого 30.07.2020 року за ознаками кримінального провадження, передбаченого ч. З ст. 368 КК України, - як необгрунтовану та передчасну, а також просить зобов`язати уповноважених осіб слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНГІ у Львівській області вчинити дії щодо виключення з СРДР по кримінальному провадженню № 0000077 від 30.07.2020 відомостей (запису) про повідомлення про підозру ОСОБА_3 за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.

В обґрунтування скарги покликаються на те, що із оскаржуваним повідомленням про зміну раніше повідомленої підозри не погоджуються, вважають його незаконним, необґрунтованим та ґрунтується лише на припущеннях органу досудового розслідування, без достатніх доказів на підтвердження обставин інкримінованого діяння. Заявники зазначили, що письмове повідомлення про підозру від 04.08.2021 року вручене ОСОБА_3 не уповноваженою особою та з порушенням строку його вручення, а саме 05.08.2021 року, чим порушено вимоги статей 277-278 КПК України, а також повідомлення про підозру від 04.08.2021 року не містить роз`яснень прав підозрюваного. Заявники повідомили, що письмове повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 09.08.2021 року вручене з порушенням ч. 4 ст.278 і ст. 279 КПК України в частині не внесення відомостей до ЄРДР. Окрім того, заявники стверджують, що недостатньо просто вказати, що особа вчинила якесь правопорушення, таке твердження повинне бути підтвердженим обставинами справи та доказами. Заявники вважають, що сторона обвинувачення, інкримінуючи ОСОБА_3 вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, мала достатньо часу для того, щоб зібрати належні та допустимі докази відповідно до норм КПК України, що могли б переконати «об`єктивного спостерігача» у правомірності кримінального переслідування, однак, цього не зроблено. Просять скаргу задоволити.

Підозрюваний ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, однак через канцелярію Галицького районного суду м.Львова подали клопотання про розгляд справи без їх участі, скаргу підтримують, просять таку задоволити.
Слідчий на прокурор в судове засідання не з`явилися, однак подали письмові заперечення, у яких просили відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 про скасування повідомлення слідчого про зміну раніше повідомленої підозри та зобов`язання до вчинення дій.
Дослідивши матеріали скарги та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Норми щодо повідомлення про підозру регулюються Главою 22 КПК України.

Зокрема, частинами 1-3 ст. 276 КПК України визначено вичерпний перелік підстав, при яких в обов`язковому порядку здійснюється повідомлення про підозру та осіб, яким надано право вручати особі повідомлення про підозру, до яких відносяться слідчий чи прокурор.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000077 від 30.07.2020 року, за підозрою ОСОБА_3 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368КК України.

З матеріалів справи вбачається, що досудове розслідування здійснюється групою слідчих у складі: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , а процесуальне керівництво прокурорами першого відділу управління нагляду Львівської обласної прокуратури ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , що підтверджується копією постанови про внесення змін до складу слідчої групи.

04.08.2021 року старшим слідчим слідчої групи ОСОБА_19 , за погодженням процесуального керівника у кримінальному провадженні ОСОБА_15 , складено повідомлення про підозру ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, яке вручено 05.08.2021 року о 12:24 год. слідчим ОСОБА_5 , за участі захисника - адвоката ОСОБА_20 .

09.08.2021 року ОСОБА_3 вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри, без зміни кримінально-правової кваліфікації діяння, у якому підозрюється останній.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням із прокурором. Повідомлення має містити, зокрема такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Наведене в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» поняття «обґрунтована підозра», означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Окрім того, Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, оцінка обґрунтованості підозри не повинна пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

Так, оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи достатню наявність доказів про вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, передбаченого ч.З ст.368 КК України, слідчий суддя дійшов висновку, що обґрунтованість підозри ОСОБА_3 , в контексті її розуміння ЄСПЛ, присутня.

При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

Системний аналіз положень ст.ст. 276-278 КПК України вказує на те, що при розгляді скарги на рішення слідчого про підозру слідчий суддя має з`ясувати виконання слідчим положень кримінального процесуального закону в частині дотримання порядку повідомлення про підозру та наявності на день повідомлення про підозру достатніх доказів для підозри особи.

Відповідно до вимог п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді - судді суду першої інстанції, належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Зокрема, під час вирішення питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, запобіжних заходів та здійснення судового контролю в порядку ст.206 КПК України та ст. 303 КПК України.

Аналіз змісту ст. 368 КПК України та інших норм КПК України, вказує на те, що питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, чи винна особа в його в вчиненні, перевірка обсягу підозри вирішуються судом при ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.

Питання, які слідчий суддя повинен дослідити під час розгляду скарги на повідомлення про підозру, повинні стосуватися перевірки наступних обставин:

1) чи не спростовані під час досудового розслідування з дня обрання запобіжного заходу (коли слідчий суддя вирішує питання про обрання запобіжного заходу з урахуванням обов`язкової наявності обґрунтованості підозри) докази, що давали підстави для підозри особи;

2) чи немає на день розгляду скарги підстав для визнання доказів недопустимими, в контексті положень ч. 4 ст.87 КПК України, зокрема якщо слідчим суддею буде встановлено, що будь-які докази, на яких ґрунтується підозра, були отримані внаслідок істотного порушення прав і свобод людини, оскільки рішення про недопустимість доказів з інших підстав, може бути прийняте виключно судом за результатами судового розгляду обвинувачення по суті.

З поданої скарги вбачається, що підозрюваний та його захисник вважають зібрані слідством докази не переконливими, зазначають, що в процесуальних документах, представлених на обгрунтування підозри ОСОБА_3 , підозра базується на припущеннях, які з 04.08.2021 року по 01.11.2021 року не знайшли свого підтвердження, натомість така підозра у вчиненні тяжкого злочину дає підстави стороні обвинувачення для проведення НСРД, що в свою чергу може призвести до порушення прав ОСОБА_3 гарантованих Конституцією України.

Однак, із доводів сторони захисту та поданих документів наведені обставини можливо і мають місце, однак, їх оцінка потребує сукупності дослідження із усіма іншими матеріалами кримінального провадження.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. На підставі оцінки сукупності отриманих доказів слідчий суддя повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.

Окрім того, слідчим суддею не приймається що уваги покликання заявників, що повідомлення про підозру не містить роз`яснень прав підозрюваного, а також те, що повідомлення вручено не уповноваженою особою, оскільки на сьомому аркуші такого повідомлення є підпис підозрюваного та його захисника, а також міститься підпис слідчого, який вручив повідомлення та який входить в групу слідчих у даному кримінальному провадженні.

З урахуванням наведених вище положень закону та встановлених обставин, слідчий суддя дійшов висновку про необґрунтованість скарги підозрюваного ОСОБА_3 та його захисника ОСОБА_4 , а відтак у задоволенні такої необхідно відмовити.
Керуючись ст.ст. 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:

У задоволенні скарги підозрюваного ОСОБА_3 та його захисника ОСОБА_4 про скасування рішення слідчого про повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та зобов`язання до вчинення дій відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1