справа № 388/1033/20
провадження № 1-кс/388/214/2021
УХВАЛА
03.09.2021м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.06.2020 за № 0000363, за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Мирне Мелітопольського району Запорізької області, громадянина України, який має повну загальну середню освіту, офіційно не одруженого, який до затримання офіційно не працював, який не має місця проживання зареєстрованого у встановленому законом порядку, до затримання проживав за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 2 ст. 289 КК України,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця смт Широке Широківського району Дніпропетровської області, який має повну загальну середню освіту, офіційно працевлаштованого, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_3 ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_4 ОСОБА_7 ,

встановив:

у судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження у відношенні обвинуваченого ОСОБА_3 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у якому прокурор просив продовжити у відношенні обвинуваченого ОСОБА_3 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів.

На обґрунтування клопотання зазначив, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що обвинувачений ОСОБА_3 , зокрема, може: переховуватись від суду; перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом неявки до суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується; незаконно впливати на потерпілого, свідків. Крім того, вказав, що обвинувачений схильний до вживання спиртних напоїв. Зазначив, що за цих умов застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечать запобігання наведеним ризикам.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_3 - ОСОБА_6 не заперечувала проти часткового задоволення клопотання прокурора, а саме проти продовження строку дії запобіжного заходу на строку до наступного судового засідання, посилаючись на не доведення прокурором необхідності продовження строку дії запобіжного заходу саме на 60 днів.

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав позицію свого захисника та додатково відзначив, що він не є особою схильною до вживання алкогольних напоїв чи наркотиків, оскільки ніколи не перебував на обліку у лікаря нарколога.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_7 залишили вирішення клопотання прокурора на розсуд суду.

Потерпілий ОСОБА_8 у судове засідання не з`явився надавши суду заяву, зареєстровану у суді 06.10.2020 за вх. № 440020, в якій посилаючись на проживання за межами Кіровоградської області просив судовий розгляд кримінального провадження проводити за його відсутності.

Заслухавши думку учасників судового провадження, які брали участь у судовому засіданні, надавши оцінку доводам прокурора, викладеним у клопотанні про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд дійшов висновків про таке.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 05.06.2020 задоволено клопотання слідчого та щодо підозрюваного ОСОБА_3 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Зазначена ухвала слідчого судді ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 15.06.2020 залишена без змін.

Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 неодноразово продовжувався ухвалою слідчого судді та ухвалами суду.

Відповідно до положень ч. 1 - ч. 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу, зокрема є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Так, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки (п. 5 ч. 2 ст.183 КПК України).

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 2 ст. 289 КК України, які з урахуванням положень статей 12, 24 КК України є умисними тяжкими злочинами, за які законом передбачено покарання, зокрема, у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Враховуючи зазначене та особистість ОСОБА_3 суд відзначає, що їх сукупність в даному випадку у повній мірі підтверджує наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки останній: раніше неодноразово судимий, що свідчить про не бажання стати на шлях виправлення, офіційно не працює та не має офіційних доходів, що в сукупності вказує на наявність ризику вчинення нових кримінальних правопорушень; не військовозобов`язаний, не одружений, не має постійного місця проживання та місце проживання якого не зареєстроване у встановленому законом порядку, що у сукупності з тяжкістю інкримінованих злочинів та відповідно з мірою можливого покарання, - вказує на наявність ризику переховування від суду та незаконного впливу на свідків та іншого обвинуваченого, яких на час розгляду даного клопотання ще не допитано.

Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу у триманні обвинуваченого під вартою, та свідчать про те, що належна поведінка обвинуваченого під час розгляду справи у суді не може бути забезпечена шляхом застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Поряд з цим, суд не бере до уваги доводи прокурора про схильність обвинуваченого до вживання спиртних напоїв, оскільки такі твердження не знайшли свого підтвердження у ході розгляду даного клопотання та необхідних і достатніх доказів на їх підтвердження прокурором не надано.

Щодо позиції захисника обвинуваченого ОСОБА_3 судом відзначається, що відповідно до умов ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Поряд з цим відповідно до положень ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням, зокрема, сторони захисту має право своєю ухвалою змінити чи скасувати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Таким чином, строк на який обирається (продовжується) запобіжний захід не є остаточним, а застосовується судом з урахуванням часу необхідного для розгляду справи у межах максимально можливого терміну його дії, та з урахуванням інших об`єктивних причин, й може бути змінений у встановленому кримінальним процесуальним законом порядку.

Отже, на даний час наявні достатні підстави вважати, що стосовно ОСОБА_3 не зменшилися та продовжують існувати ризики, передбачені п. 1, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а інші, більш м`які запобіжні заходи (домашній арешт, особисте зобов`язання, порука, застава), на думку суду не забезпечать запобігання встановленим ризикам та виконанню обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Дані обставини свідчать про наявність передбачених законом підстав для застосування відносно ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та продовження його дії.

За сукупності наведених обставин та даних, суд дійшов висновку про те, що відносно обвинуваченого ОСОБА_3 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід продовжити на 60 днів.

Поряд з цим судом відзначається, що у зв`язку з наявністю обставини, передбаченої п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, суд не вбачає підстав для визначення застави обвинуваченому ОСОБА_3 у даному кримінальному провадженні.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 193, 196, 199, 331, 369 КПК України,

постановив:

клопотання прокурора про продовження у відношенні обвинуваченого ОСОБА_3 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, - задовольнити.

Строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 продовжити на 60 (шістдесят) днів, тобто з 03.09.2021 по 01.11.2021 включно.

Строк дії даної ухвали про продовження тримання під вартою - по 01.11.2021 включно.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим - у той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на дану ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали суду проголошено 03.09.2021 о 15 год. 30 хв.

Суддя ОСОБА_1