печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю захисника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в режимі відеоконференцв`язку клопотання адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000583 від 13.03.2020 р. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про зміну запобіжного заходу,
В С Т А Н О В И В :
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 ОСОБА_6 звернулась до слідчого судді із клопотанням про зміну підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000583 від 13.03.2020 р ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Клопотання мотивоване тим, що підозра ОСОБА_5 не є обґрунтованою, ризики є формальними та неаргументованими, останній має стійкі соціальні зв`язки, має хорошу характерисику.
Одночасно адвокат вказав, що ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілих, свідків, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється не підтверджуються жодним доказом, а тому до ОСОБА_7 можливо застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або інший запобіжний захід, який не пов`язаний із триманням під вартою, який, не переконання сторони захисту, належним чином забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримали за викладених обставин та просили його задовольнити.
Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, вказуючи на те, що воно невмотивоване та безпідставне, оскільки обставини, які були на момент зміни запобіжного заходу продовжують свою дію, а відтак застосований запобіжний захід не втратив свою актуальність, враховуючи при цьому, що ризики відповідно до ст. 177 КПК України наявні в кримінальному провадженні та даний злочин є особливо тяжким.
Вивчивши клопотання, долучені сторонами письмові докази, заслухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
У відповідності до положень ст. 201 КПК України, підозрюваному, обвинуваченому, до якого застосовано запобіжний захід, його захиснику гарантується право на звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Судовим розглядом встановлено, що головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000583 від 13.03.2020, за підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 (в редакції згідно із Законом України від 04.06.2020 № 671-ІХ); ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190; ч. 4 ст. 28, ч. ч. 2, 3 ст. 209 (в редакції згідно із Законом України від 16.12.2019 № 361-IX) КК України.
19.03.2021 ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у кримінальному провадженні № 0000583 в участі у злочинній організації та участі у злочинах, вчинюваних такою організацією, з правовою кваліфікацією таких дій за ч. 1 ст. 255 КК України (в редакції згідно із Законом України від 04.06.2020 № 671-ІХ); у пособництві у заволодінні чужим майном шляхом обману та зловживання довірою (шахрайство), вчиненому повторно, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, в особливо великих розмірах, у складі злочинної організації, з правовою кваліфікацією таких дій за ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190 КК України; у легалізації (відмиванні) доходів, одержаних злочинним шляхом, а саме у вчиненні дій, спрямованих на приховання чи маскування незаконного походження таких коштів або іншого майна, в особливо великому розмірі, повторно, у складі злочинної організації, з правовою кваліфікацією таких дій за ч. 4 ст. 28, ч. ч. 2, 3 ст. 209 (в редакції згідно із Законом України від 16.12.2019 № 361-IX) КК України.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 23.03.2021 щодо підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 21.05.2021, із визначенням застави в розмірі 325 323 858 грн.
Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 14.05.2021 продовжено підозрюваному ОСОБА_5 строк тримання під вартою до 10.06.2021 із визначенням застави в розмірі 150 000 000 грн.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 28.05.2021 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000583 від 13.03.2020 до 9 місяців, тобто до 18.12.2021.
Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 04.06.2021 продовжено підозрюваному ОСОБА_5 строк тримання під вартою до 02.08.2021 із визначенням застави в розмірі 145 000 000 грн.
27.07.2021 старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_11 звернулась до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва із клопотанням, погодженим прокурором у кримінальному провадженні - начальником відділу особливих доручень управління правової допомоги Департаменту міжнародно-правового співробітництва Офісу Генерального прокурора ОСОБА_12 , в якому просила продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 на 60 діб, із визначенням застави в розмірі 145 000 000, 00 гривень, та покладенням на нього, у разі внесення застави, обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 28.07.2021 задоволено частково клопотання слідчого, та продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 до 25.09.2021 включно, але не більше строку досудового розслідування, із визначенням застави в розмірі 145 000 000, 00 гривень, та покладенням на нього, у разі внесення застави, обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України..
Відповідно до положень ч. 1 ст. 178 КПК України, при обранні чи зміні запобіжного заходу слідчий суддя, окрім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Згідно ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя не погоджується з доводами сторони захисту та вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, які чітко викладені в клопотанні сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу та у відповідній ухвалі слідчого судді та, що також встановлено під час судового розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу.
Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного ОСОБА_5 з інкримінованим йому кримінальним правопорушенням, передбаченими ч. 1 ст. 255 (в редакції згідно із Законом України від 04.06.2020 № 671-ІХ); ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190; ч. 4 ст. 28, ч. ч. 2, 3 ст. 209 (в редакції згідно із Законом України від 16.12.2019 № 361-IX) КК України, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення, що узгоджується з практикою ЄСПЛ (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Вирішуючи питання про зміну підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя враховує положення, які передбачені КПК, вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.
Слідчий суддя при вирішенні даного клопотання сторони захисту приймає до уваги, що з урахуванням усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження упродовж досудового розслідування ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість, проте таких доводів сторона обвинувачення слідчому судді не навела.
Разом з цим, судовим розглядом встановлено, що ризики, які були встановлені на момент продовження запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 не втратили свою актуальність та продовжують свою дію, а доводи на їх спростування були предметом дослідження слідчого судді при застосуванні запобіжного заходу, а тому з урахуванням вказаного та приймаючи до уваги процесуальну поведінку ОСОБА_5 у статусі підозрюваного, яка свідчить про актуальність заявлених ризиків відповідно до статті 177 КПК України, слідчий суддя доводи сторони захисту про їх відсутність не приймає до уваги.
Слід відмітити, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та одночасно такий запобіжний захід повинен бути обраний пропорційно до наявних ризиків та в світлі фактичних обставин справи, задля недопущення порушень прав особи підозрюваного та меті, яку переслідує кримінальне провадження.
Варто зазначити, що застосований запобіжний захід відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак слідчий суддя не приймає доводи сторони захисту з підстав, викладених в мотивувальній частині ухвали вище.
На підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів слідчий суддя оцінив в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; міцність соціальних зв`язків, наявність сім`ї: та виходячи з принципу змагальності, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, приходить до висновку про залишення клопотання без задоволення.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 2, 8, 22, 26, 177, 178, 179, 182, 183, 201, 205, 309, 372, 376, 392, 532 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000583 від 13.03.2020 р. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про зміну запобіжного заходу відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1