Справа № 626/3328/21
Провадження № 1-кс/626/1185/2021
У Х В А Л А
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

22 листопада 2021 року м. Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Красноградського РВП ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Красноградської окружної прокуратури в рамках кримінального провадження № 0000596 від 20.11.2021, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Первомайський Харківської області, українець, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично останній місяць проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , не працює, не навчається, раніше в силу ч.3 ст.88 КК України не судимий,

- який підозрюється у скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.289 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
Відповідно до поданого клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що у період часу із 16:50 год. 19.11.2021 по 08:20 год. 20.11.2021, ОСОБА_4 проходячи поблизу території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 виявив, що калітка до території домоволодіння відчинена та останній виявив моторолер ТМ «Honda dio AF34», що належить ОСОБА_7 . Після чого, у ОСОБА_4 раптово виник злочинний умисел направлений на незаконне заволодіння зазначеним моторолером, що являється транспортним засобом.

Так, ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння транспортним засобом, з корисливих мотивів, скориставшись зручними обставинами, а саме тим, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи з прямим умислом, через відчинену калітку проник до огородженої території домоволодіння за вищевказаною адресою та за допомогою невстановленим слідством предметом, провернув замок запалення моторолера, чим розблокував замок керма, та шляхом кік-стартеру запустив двигун моторолера ТМ «Honda dio AF34», чим переконався в його працездатності.

Після чого, ОСОБА_4 викотив вищевказаний моторолер за межі території домоволодіння, тим самим заволодів транспортним засобом, чим спричинив потерпілому ОСОБА_7 майнових збитків.

У вчиненні зазначеного злочину обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винність якого у вчиненні вказаного злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-Протоколом огляду місця події від 20.11.2021, в якому відображено факт відсутності моторолера марки «Honda dio AF34», що належить ОСОБА_7 , на місці в якому його залишив останній та виявлено сліди від моторолеру, які ведуть до місця мешкання ОСОБА_4 ;

- Протоколом огляду місця події від 20.11.2021, в ході якого ОСОБА_4 добровільно видав викрадений ним моторолер марки «Honda dio AF34»;

-Показаннями потерпілого ОСОБА_7 , який повідомив, що 18.11.2021, залишив моторолер марки «Honda dio AF34» на території домоволодіння, за адресою: АДРЕСА_3 , та 20.11.2021 його мати виявила його відсутність;

-Показаннями свідка ОСОБА_8 бабусі ОСОБА_4 , що брала участь у огляді місця події від 20.11.2021, яка повідомила, що ОСОБА_4 , приблизно о 04:00 ранку, повернувся додому та почав затаскувати в квартиру моторолер чорного кольору, ніяких пояснень останній не надав;

-Показаннями свідка ОСОБА_9 батька ОСОБА_4 , який також повідомив, що бачив, як приблизно в 04:00 ранку, син ОСОБА_4 , заводив до квартири моторолер чорного кольору марки Хонда.

-Показаннями свідка ОСОБА_7 мати потерпілого, яка повідомила, що 19.11.2021 о 16:50 вона виходила на роботу в ніч та бачила моторолер на подвір`ї біля будинку, калітку на замок не зачиняла, так як він зламаний. 20.11.2021 о 08:20 повернувшись зі змини виявила його відсутність, про що повідомила сину ОСОБА_7

20 листопада 2021 року о 12год. 11хв., ОСОБА_4 було затримано в порядку ст.208 КПК України та останньому в цей же день було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

Враховуючи вищевикладене, відповідно до вимог п. 4 ч.1 ст.184 КПК України у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_4 може:

1.Переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за вчинення якого передбачено позбавлення волі строком від 5 до 8 років з конфіскацією майна або без такого. Крім цього, ОСОБА_4 постійного місця мешкання не має.

2.Незаконно впливати на свідків (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), з тією метою, щоб вони не надавали викривальних показань стосовного нього.

3.Вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст.177 КПК України ) так, як наразі відносно ОСОБА_4 розглядається обвинувальний акт в Харківському районному суді Харківської області у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України. Також в провадженні Червонозаводського районного суду м.Харкова також перебувають кілька кримінальних прорважень стосовно останнього за ч.2, 3 ст.185 КК України. Крім того, ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 25.06.2021 року було надано дозвіл на затримання ОСОБА_4 з метою його приводу для участі клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вказане свідчить про те, що ОСОБА_4 схильний до вчинення майнових злочинів, тому знаходячись на свободі продовжує свою злочинну діяльність, пов`язану з заволодінням чужим майном.

Враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 вищевказаного злочину, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватості у вчиненні злочину, відсутність міцних соціальних зв`язків, відсутність постійного місця проживання запобігти вищевказаним ризикам можливо лише шляхом обрання стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що зможе гарантувати його належну процесуальну поведінку забезпечить виконання завдань кримінального провадження відповідно до ст. 2 КПК України.

Застосування більш м`якого запобіжного заходу є недоцільним, оскільки не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Перевіривши надані суду матеріали кримінального провадження, дослідивши докази та додатки по даних матеріалах, оцінивши в сукупності всі обставини, заслухавши думку прокурора, який підтримав вказане клопотання, пославшись на доводи та факти викладені в ньому, думку самого підозрюваного та його адвоката, які просили обрати міру запобіжного заходу не пов`язану з триманням під вартою, передбачених ч.1 ст.177 КУпАП, слідчий суддя приходить до наступного.

Під час розгляду клопотання було встановлено вагомість наявних доказів, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчинені інкримінованого йому злочину за ч.2 ст.289 КК України, а саме наявними доказами, переліченими в клопотанні.
При обранні міри запобіжного суд вважає обґрунтованими посилання сторони обвинувачення, що існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 може:

-Переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за вчинення якого передбачено у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років з конфіскацією майна або без такого. Крім цього, ОСОБА_4 постійного місця мешкання не має, оскльки за зазначеною адресою тимчасово мешкає близько 1 місяця;

-Незаконно впливати на свідків (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), з тією метою, щоб вони не надавали викривальних показань стосовного нього.

-Вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст.177 КПК України ) так, як наразі відносно ОСОБА_4 розглядається обвинувальний акт в Харківському районному суді Харківської області у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України. Також в провадженні Червонозаводського районного суду м.Харкова також перебувають кілька кримінальних проваджень стосовно останнього за ч.2, 3 ст.185 КК України 0000399 від 25.06.2021 року за ч.2 ст.15 ч.3 ст.185, ч.3 ст.185, №0000687 від 28.09.2021 року за ч.2 ст.185 КК України).

Крім того, ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 25.06.2021 року було надано дозвіл на затримання ОСОБА_4 з метою його приводу для участі клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також останнього 13.02.2020 року було засуджено вироком Балаклійського районного суду за ч.1 ст.185 КК України, однак останній був звільнений від покарання на підставі ст.105 КК України.

Вказане свідчить про те, що ОСОБА_4 схильний до вчинення майнових злочинів, тому знаходячись на свободі продовжує свою злочинну діяльність, пов`язану з заволодінням чужим майном.

Таким чином при вирішенні клопотання слідчий суддя приймає до уваги, що підозрюваний не одружений, дітей не має, не працює, не навчається, підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, у зв`язку з чим, знаходячись на свободі, зможе переховуватися від органів досудового розслідування, або суду, вплинути на свідків.

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Матеріали кримінального провадження дають підстави вважати підозру обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».
З огляду на вищевикладене є достатньо підстав вважати, що існують передбачені статтею 177 КПК України ризики, на які вказує слідчий та прокурор, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно вплинути на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Водночас, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Також відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

З огляду на викладене, суд дійшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого необхідно задовольнити, а щодо підозрюваного слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, з урахуванням поведінки підозрюваного, характеру скоєного та його особи, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків, а також забезпеченню спробам переховування від суду, впливу на свідків та перешкоджання встановлення істини у справі, а тому у такому разі не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід обчислювати з моменту фактичного затримання в порядку ст.208 КПК України, тобто з 12год. 11хв. 20.11.2021 року.

Поряд з цим, положеннями ч.3 ст.183 КПК України передбачено, що при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

За змістом ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на вище зазначене та з урахуванням суспільної небезпечності скоєного підозрюваним та даних про його особу, суд застосовує її у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням певних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, що складає 142740грн.(60х2379грн).

З урахуванням вищевикладеного, підстав для задоволення клопотання захисту про застосування до підозрюваного міри запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, слідчий суддя не вбачає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193-197, 205, 485-488, 492 КПК України,-

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого СВ Красноградського РВП ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_6 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, починаючи з 12год. 11хв. 20 листопада 2021 року до 12год. 11хв. 18 січня 2022 року.
Ухвала щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення, в зв`язку з чим останнього необхідно взяти під варту в залі суду.

Для тримання під вартою обвинувачений ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Визначити стосовно ОСОБА_4 суму застави у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 142700,00 гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії даної ухвали.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_4 з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави, на підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, який буде встановлено та в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово прокуратуру і суддю Красноградського районного суду Харківської області.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Також роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі звільнення з під варти в разі внесення застави, останній негайно повинен повідомити про це слідчого та прокурора і з`явитися до слідчого для встановлення електронного засобу контролю.

Копію ухвали про обрання запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом 5 діб з дня її оголошення.

Слідчий суддя
Красноградського районного суду ОСОБА_1