Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
про накладення арешту на майно

08 листопада 2021 року Слідчий суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засіданні ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м.Києві клопотання слідчого СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000251 від 26.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м.Києва надійшло клопотання слідчого СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000251 від 26.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

В обґрунтування клопотання вказав, що Слідчим відділом Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування в межах кримінального провадження №0000251 від 26.10.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

26.10.2021 року до Подільського УП ГУНП в м. Києві надійшла заява ОСОБА_5 , що ОСОБА_6 , шляхом зловживання довірою заявника заволодів об`єктом нерухомого майна, а саме: квартирою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка була придбана за грошові кошти та за ініціативи заявника.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 повідомив, з ОСОБА_6 мав особисті дружні стосунки. В 2018 році виникли негаразди з дружиною, у зв`язку з чим останній вирішив придбати нерухомість у м. Києві. Він з вернувся до ріелтора, яка знайшла квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .В подальшому оформив за документами вказану квартиру на ОСОБА_6 , оскільки повністю довіряв останньому.

16.10.2018 року між власником квартири ОСОБА_7 та ОСОБА_6 в присутності ОСОБА_5 та в приміщення приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_8 було укладено попередній договір купівлі продажу, після чого ОСОБА_9 передав ОСОБА_7 грошові кошти у сумі 4 000 доларів США в якості авансу, а 05.11.2018 року був укладений договір купівлі продажу між ОСОБА_7 та ОСОБА_10 після чого ОСОБА_5 передав ОСОБА_7 грошові кошти на суму 40 000 доларів США.

В подальшому ОСОБА_10 маючи доступ до приміщення офісу фірми де працює ОСОБА_5 та ключ від сейфу за відсутності ОСОБА_5 викрав розписку про те, що вказана квартира придбана за рахунок останнього та ОСОБА_6 зобов`язується переоформити на ОСОБА_5 ,Також викрав документи щодо матеріальної відповідальності на товаристві ОСОБА_6 та грошові кошти у сумі 12 000 доларів США.

В вході телефонної розмови між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 останній підтвердив намір переоформити зазначену квартиру на ОСОБА_5 . однак в подальшому зник.

Після чого ОСОБА_5 дізнався про те, що вказана квартира ОСОБА_6 здійснюється реалізація, через Інтернет сайт.

Таким чином ОСОБА_10 зловживаючи довірою ОСОБА_5 заволодів нерухомим майном останнього, а саме квартирою АДРЕСА_2 .

Вказує, що вказана квартира являється об`єктом кримінально-протиправних дій та є речовим доказом вчинення кримінального правопорушення.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, просив задовольнити, наклавши арешт на квартиру.

В судове засідання ОСОБА_6 не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, а саме поштою, неявка останнього не є перешкодою для розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання про арешт майна та матеріали кримінального провадження на його обґрунтування, суд приходить до наступного висновку.

Слідчим відділом Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування в межах кримінального провадження №0000251 від 26.10.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

26.10.2021 року до Подільського УП ГУНП в м. Києві надійшла заява ОСОБА_5 , що ОСОБА_6 , шляхом зловживання довірою заявника заволодів об`єктом нерухомого майна, а саме: квартирою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка була придбана за грошові кошти та за ініціативи заявника.

Згідно протоколів допитів свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_11 , вбачаються, що останні повідомляють про обставини придбання квартири ОСОБА_5 , Вказують, про те, що кошти на придбання квартири надавав потерпілий. Громадянин ОСОБА_6 зобов`язувався через деякий проміжок часу переоформити квартиру на ОСОБА_5 . Потерпілий вказував, про сімейні проблеми, у зв`язку з чим квартира оформлялась на ОСОБА_6 .

Положеннями ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим доведено, що у випадку не накладення арешту на майно, це може призвести до знищення, відчуження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Окрім того, накладення арешту майно необхідне для проведення огляду, визначення вартості майна, збереження речового доказу, тому клопотання про накладення арешту обґрунтоване.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки незастосування арешту може призвести до зникнення майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Керуючись вимогами ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000251 від 26.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні №0000251 від 26.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, а саме на квартиру АДРЕСА_2 , що на праві приватної власності належить ОСОБА_6 .

Арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1