Справа № 944/1847/21
Провадження №1-кс/944/258/21
про арешт тимчасово вилученого майна
12.04.2021 рокум.Яворів

Слідчий СВ Яворівського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Яворівського районного суду Львівської області із клопотанням про накладення арешту у вказаному кримінальному провадженні, а саме просить накласти арешт на документи, а саме на закордонний паспорт, виданий на ім`я громадянки України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який вилучений під час проведення огляду місця події 09 квітня 2021 року та закордонний паспорт, виданий на ім`я громадянки України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який вилучений під час проведення огляду місця події 09 квітня 2021 року. Вказані речові докази просить зберігати при матеріалах кримінального провадження.
На обґрунтування клопотання зазначає, що 09 квітня 2021 року в Яворівський РВП ГУ НП у Львівській області надійшло повідомлення ІНФОРМАЦІЯ_3 про те, що 09.04.2021 року працівниками прикордонної служби ПП «Краковець» під час пред`явлення документів було помічено двох громадянок Вірменії, які намагались незаконно перетнути Державний кордон України, пред`являючи закордонні паспорти громадянок України. Також був помічений громадянин України ОСОБА_6 23 жовтня 1957 року народженням, який сприяв у незаконному перетині державного кордону України, надавши їм закордонні паспорти громадянок України, а саме своєї дружини ОСОБА_5 та сусідки ОСОБА_4 . В подальшому громадянки Вірменії були затримані за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 204-1 КУпАП з поміщенням в пункт тимчасового тримання з місцем дислокації населений пункт Мостиська ІНФОРМАЦІЯ_4 .
В ході досудового розслідування встановлено, що затриманими особами є двоє громадянок Республіки Вірменії, а саме ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , паспорт громадянки Республіки Вірменії серії НОМЕР_1 , терміном дії до 11 лютого 2031 року та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , паспорт громадянки Республіки Вірменії серії НОМЕР_2 терміном дії до 10 червня 2023.
09 квітня 2021 року згідно з протоколу огляду місця події у пункті пропуску «Краковець» інспектором прикордонної служби було надано закордонний паспорт громадянки України ОСОБА_4 , серії НОМЕР_3 та закордонний паспорт громадянки України ОСОБА_5 , серії НОМЕР_4 , за допомогою яких громадянки Вірменії намагались незаконно перетнути кордон України.
10 квітня 2021 старшим слідчим СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 винесено постанову якою закордонний паспорт громадянки України Чиркінян Людмили серії НОМЕР_3 та закордонний паспорт громадянки України Худоян Мамихан серії НОМЕР_4 визнано речовими доказами у межах кримінального провадження.
З огляду на наведене, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, а також запобігання можливості знищення та відчуження вилучених речей особами, у володінні яких вони перебувають, слідчий просить клопотання задовольнити.
Слідчий слідчого відділення Яворівського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 в судове засідання не прибула, однак подала заяву про розгляд клопотання у її відсутності, вимоги клопотання підтримує, просить його задовольнити.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 Кримінального процесуального кодексу України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Перевіривши доводи клопотання, додані до нього матеріали на підтвердження підстав для накладення арешту, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Постановою слідчого СВ Яворівського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про визнання речових доказів від 10 квітня 2021 року вилучені речі визнано речовими доказами.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно із ч. ч. 1, 2, 5 ст. 171 Кримінального процесуального кодексу України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Перевіривши клопотання слідчого про арешт майна, слідчий суддя вважає, що воно подано з додержанням вимог встановлених ст. 171 Кримінального процесуального кодексу України.
Згідно ч. 2 ст. 173 Кримінального процесуального кодексу України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
З огляду на наведене вище, з метою збереження майна, яке може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, необхідністю проведення експертиз в межах кримінального провадження, а також враховуючи, що слідчим у клопотанні доведено необхідність накладення арешту на майно, яке може мати суттєве значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні за ч. 2 ст. 322 Кримінального кодексу України, доводи слідчого є обґрунтованими і відповідають потребами досудового слідства, тому слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слід задовольнити.
Крім того, слід зазначити, що відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 кримінального процесуального кодексу України - арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба. Тобто, після проведення процесуальних дій в кримінальному провадженні, власник майна може подати клопотання про скасування арешту майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.
Керуючись ст. ст. 170-174 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя
Накласти арешт на паспорт громадянки України для виїзду за кордон серії НОМЕР_3 , виданий на ім`я громадянки України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та на паспорт громадянки України для виїзду за кордон серії НОМЕР_4 , виданий на ім`я громадянки України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які вилучені під час проведення огляду місця події 09 квітня 2021 року.
Речові докази - паспорт громадянки України для виїзду за кордон серії НОМЕР_3 , виданий на ім`я громадянки України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та на паспорт громадянки України для виїзду за кордон серії НОМЕР_4 , виданий на ім`я громадянки України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - зберігати при матеріалах кримінального провадження.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала може бути скасована в порядку ст. 174 Кримінального процесуального кодексу України за клопотанням власника/володільця майна, що не був присутнім під час розгляду.

Слідчий суддя ОСОБА_1