Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/399/21
Провадження № 1-кс/935/160/21
У Х В А Л А
Іменем України
18 лютого 2021 року м.Коростишів
Слідчий суддя Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора………………….... ОСОБА_3 ,
слідчого……………………… ОСОБА_4 ,
підозрюваного………………. ОСОБА_5 ,
захисника……………………. ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду,
клопотання заступника начальника СВ відділу поліції № 2 Житомирського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Житомирській області ОСОБА_7 ,
погоджене прокурором Коростишівської місцевої прокуратури,
по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000015 від 16.02.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України,
про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою
відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця станиці Тбіліської, Краснодарського краю, РФ, громадянина України, з базовою середньою освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, утриманців не має, інвалідом, депутатом не являється, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
ВСТАНОВИВ :
Заступник начальника СВ відділу поліції № 2 Житомирського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Житомирській області ОСОБА_7 звернулась до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Коростишівської місцевої прокуратури, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в обґрунтування якого зазначила наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 15 лютого 2021 року близько 20 години 00 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи по місцю свого проживання та реєстрації, що за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на території подвір`я помітив, що по вулиці неподалік його домоволодіння бігають дві безпородні собаки.

У цей час та місці у ОСОБА_5 виник злочинний умисел спрямований на жорстоке поводження з тваринами, що відносяться до хребетних, у тому числі безпритульними тваринами, що вчинене умисно та призведе до загибелі вказаних тварин.

Реалізовуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 , зневажаючи загальноприйняті в суспільстві норми моралі щодо ставлення до тварин, в порушення ст. 4 та ч. 2 ст. 18 Закону України «Про захист тварин від жорсткого поводження» № 3447-IV від 21.02.2006 р., яка передбачає заборону вчинення дій, що суперечать принципам захисту тварин від жорстокого поводження, з метою вбивства двох безпородних собак, заманив до господарського приміщення розташованого на території його домоволодіння, двох собак, одна з яких безпритульна.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, діючи з прямим умислом, нехтуючи моральними засадами суспільства, в частині ставлення до тварин взяв до рук ніж та проявляючи жорстокість, винятковий цинізм, перерізав шию двом собакам, тим самим спричинив тілесні ушкодження, що призвели до загибелі, а також мучення та фізичного страждання вищезазначених собак до моменту настання їх смерті.

Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у жорстокому поводженні з тваринами, що відносяться до хребетних, у тому числі безпритульними тваринами, що вчинені умисно з особливою жорстокістю, що призвело до загибелі двох тварин, ОСОБА_5 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 299 КК Укpаїни.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України, підтверджуються наступними доказами зібраними у ході досудового розслідування: витягом з ЄРДР № 0000015 від 16.02.2021; протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 16.02.2021; протоколом ОМП від 16.02.2021; постановою про визнання об`єктів речовими доказами від 17.02.2021; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 17.02.2021; протоколом допису свідка ОСОБА_9 від 17.02.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 17.02.2021; протоколом затримання ОСОБА_5 , як особи підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 16.02.2021; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 16.02.2021; повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 17.02.2021; протоколом слідчого експерименту від 17.02.2021.

17.02.2021 заступником начальника СВ ВП №2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором, за наявності достатніх доказів, відповідно до ст. ст. 42, 276, 277 та 278 КПК України, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України.

Метою та підставами застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, знищити, сховати будь-які речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто ризикам, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В обґрунтування даного клопотання, на підтвердження існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років, не має стабільного положення у соціумі, офіційно не працює, не одружений, утриманців не має, вчинив кримінальне правопорушення за місцем свого проживання, може незаконно впливати на потерпілих та свідків. З метою уникнення фізичного та морального тиску на понятих, потерпілого та свідків з боку підозрюваного ОСОБА_5 обрання йому більш м`якого запобіжного заходу є недоцільним.

З метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та для забезпечення швидкого та неупередженого досудового розслідування, встановлення об`єктивної істини у справі, дотримання основоположного принципу невідворотності кримінального покарання, об`єктивного та безперешкодного виконання завдань кримінального провадження, а тому слідчий звернувсь з даним клопотанням до суду.

Слідчий та прокурор в судовому засіданні підтримали клопотання в повному обсязі та просили його задовольнити з підстав викладених в ньому.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 свою причетність до інкримінованого йому кримінального правопорушення визнав в повному обсязі, а тому просив застосувати інший запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі такий як домашній арешт.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні щодо поданого клопотання заперечила, підозрюваний свою причетність не заперечує, а тому просила застосувати інший запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі домашній арешт, який є цілком співмірним вчиненому та особі підозрюваного та зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Заслухавши пояснення слідчого, підозрюваного, доводи захисника, думку прокурора, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Так, в провадженні СВ відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000015 від 16.02.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.299 КК України.

16.02.2021 ОСОБА_5 затримано на підставі п.1,2 ч.1 ст.208 КПК України та 17.02.2021 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.299 КК України.
Копія клопотання та матеріалів на його обґрунтування відповідно до ч.2 ст.184 КПК України надані підозрюваному 17.02.2021 о 15 год. 10 хв.
Питання, які слідчий суддя повинен вирішити при застосуванні відносно особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою визначені положеннями ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, що передбачені ч.1 цієї статті.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя та суд, відповідно до ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Так, відповідно до ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухиляння від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
При цьому слідчому судді слід мати на увазі, що обмеження розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи, є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (Рішення Європейського суду з прав людини «Харченко проти України», «Белевитський проти Росії»).
Відповідно до частини 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, встановив, що виключних обставин для обрання запобіжного заходу у виді тримання ОСОБА_5 під вартою немає, оскільки даних, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів у клопотанні не вказано та слідчим, прокурором в судовому засіданні не доведено. Заявлені у клопотанні ризики в сукупності з тяжкістю злочину та даними про особу підозрюваного, не можуть слугувати виключною підставою для тримання останнього під вартою.
Клопотання про наявність в кримінальному провадженні ризиків, які обумовлюють доцільність застосування запобіжного заходу у виді тримання підозрюваного під вартою обґрунтовано тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному у вчинені інкримінованого правопорушення, яке є тяжким, спробам переховуватись від органів досудового розслідування і суду, можливістю впливати на потерпілих, свідків , знищити або сховати будь-які речі , що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет доведеності обставин, передбачених пунктом 1 частини першої статті 194 КПК України, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
Отже, оцінюючи в сукупності обставини справи та враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення інкримінованого підозрюваному ОСОБА_5 кримінального правопорушення, вбачаю, що обґрунтованість підозри в контексті її розуміння ЕСПЛ, присутня.
Доводи клопотання сторони обвинувачення в тій частині, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні не підтвердженні належними та об`єктивними даними і стороною обвинувачення в судовому засіданні не доведені.
У рішенні "Марченко проти України" Європейського суду суд з прав людини повторюється, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів.
З урахуванням вищевикладеного, а також даними про особу підозрюваного, який має молодий вік, постійне місце проживання, офіційно не працевлаштований, але має дохід, за місцем проживання характеризується посередньо, не одружений, утриманців не має, раніше до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягавсь, а також і його поведінку після вчинення кримінального правопорушення, який свою причетність до інкриміногованого кримінального правопорушення не заперечує, його ставлення до вчиненого, а тому враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку про відсутність, передбачених ст. ст. 183, 194 Кримінального процесуального кодексу України обставин, які б вказували на наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, проте з урахуванням обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявності ризиків, передбачених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме того, що підозрюваний може впливати на потерпілу, свідків, знищити, сховати будь-які речі, вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя вбачає, що вказаним ризикам може достатньо дієво запобігти такий запобіжний захід, як цілодобовий домашній арешт, що забезпечить належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 , а також покладає на нього обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України .
Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувалось, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 181,183,194,309,376 КПК України, слідчий суддя ,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити частково.
В обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за місцем реєстрації та проживання: за адресою: АДРЕСА_1 .
Строк дії ухвали до 01 квітня 2021 року.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки, що передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України у виді:
1. Заборонити залишати місце свого проживання, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, суду.
2. З`являтись за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.
Контроль за виконанням ухвали покласти на СВ відділу поліції № 2 Житомирського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Житомирській області ОСОБА_7 .
Зобов`язати слідчого письмово під розпис роз`яснити підозрюваному наслідки порушення покладених на нього обов`язків.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1