Справа № 703/1587/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2021 року м.Сміла
Слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , прокурор ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла Черкаської області, скаргу ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , на постанову прокурора Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання від 28 травня 2021 року по кримінальному провадженню №0000303 від 20 вересня 2020 року , -

ВСТАНОВИВ:

02 червня 2021 року через підсистему «Електронний суд» ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з вищевказаною скаргою, в якій просив: скасувати постанову прокурора Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання від 28 травня 2021 року по кримінальному провадженню №0000303 від 20 вересня 2020 року; зобов`язати прокурора Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_4 або іншого прокурора, який входить до групи прокурорів провести слідчі дії в рамках кримінального провадження №0000303 від 20 вересня 2021 року, а саме: витребувати у ОСОБА_6 та ФГ «Наумець» оригінали Договору обміну прав користування від 07 листопада 2018 року та Додатку №1 до Договору обміну прав користування від 07 листопада 2018 року; призначити у кримінальному провадженні почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, на вирішення якої постановити наступні питання: чи здійснений підпис від імені ТОВ «Черкаси-Дніпро Агро» ОСОБА_5 чи іншою особою в Договорі обміну прав користування від 07 листопада 2018 року та Додатку №1 до Договору обміну прав користування від 07 листопада 2018 року.
Скаргу обґрунтовує тим, що 12 травня 2021 року ОСОБА_5 було отримано повідомлення про підозру по кримінальному провадженню №0000303 від 20 вересня 2020 року, в якому зазначено, що комерційний директор ОСОБА_5 , діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном, а саме зерном кукурудзи, яке належить ФГ «Наумець» 19 вересня 2020 року близько 18 години 00 хвилин, знаходячись у невстановленому слідством місці, шляхом здійснення телефонного дзвінка оператору сільськогосподарської техніки ТОВ «Черкаси-Дніпр Агро» ОСОБА_7 надав усну вказівку про те, щоб останній та оператори сільськогосподарської техніки ТОВ «Черкаси-Дніпро Агро» ОСОБА_8 , ОСОБА_9 розпочали збір врожаю кукурудзи на земельних ділянках загальною площею 76,7392 га, що знаходяться в користуванні ФГ «Наумець» в адміністративних межах Калинівської сільської ради Городищенського району Черкаської області.
17 травня 2021 року з метою встановлення дійсних обставин справи ОСОБА_5 звернувся до прокурора Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_4 з клопотанням про проведення ряду слідчих дій, у задоволенні якого було відмовлено, оскільки у клопотанні не було зазначено причин необхідності проведення повторних допитів та експертиз та у зв`язку з тим, що не проведено допит підозрюваного. У зв`язку з даними обставинами адвокат ОСОБА_3 звернувся до прокурора ОСОБА_4 з клопотанням про проведення слідчої дії, а саме призначення у кримінальному провадженні почеркознавчої експертизи, в якому виклав аргументації щодо необхідності проведення такої слідчої дії.
У задоволенні вказаного клопотання було відмовлено в повному обсязі, про що прокурором ОСОБА_4 було винесено постанову про відмову в задоволенні клопотання від 28 травня 2021 року, оскільки на дату звернення з клопотанням ОСОБА_5 не допитано як підозрюваного.
Вважає відмову в задоволенні його клопотання безпідставною. Так, повідомлення про підозру ґрунтується на існуванні договору обміну прав користування від 07 листопада 2018 року. В матеріалах справи відсутній оригінал даного договору. З наявної копії документів ОСОБА_5 не може бути впевнений, що в оригіналі саме цього документу поставлено його підпис. Крім того, ОСОБА_5 зазначає, що у 2019 році документ, який підписувався між ним та ОСОБА_10 , як протокол про наміри, було при ньому знищено. Також, ОСОБА_5 зазначає, що всі перемовини щодо будь-яких питань, пов`язаних з земельними ділянками, вів виключно з ОСОБА_10 і протокол про наміри підписував саме з ним. Відповідно у ОСОБА_5 є всі підстави припускати, що у Договорі обміну прав користування від 07 листопада 2018 року та Додатку №1 підроблено його підпис. Вказані обставини ОСОБА_5 , зокрема, наведені у скарзі на відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих дій від 21 травня 2021 року.
З врахуванням вищевказаного скаржник звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням.
Скаржник ОСОБА_3 у судовому засідання скаргу підтримав та просив її задовольнити з наведених у ній підстав.
Прокурор Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_4 у судовому засідання заперечила проти задоволення скарги, оскільки до даного часу ОСОБА_5 на неодноразові виклики до прокуратури для його допиту як підозрюваного не з`являється, в зв`язку з чим доводи як самого ОСОБА_5 , так і скаржника, щодо наявності сумнівів достовірності підписів ОСОБА_5 у Договорі обміну прав користування від 07 листопада 2018 року та Додатку №1 до вказаного договорі, жодним процесуальним документом під час кримінального провадження не підтверджено. На її думку, заявлені клопотання підозрюваного та його захисника направлені виключно на затягування строків досудового розслідування, з метою уникнення кримінальної відповідальності, та жодним чином не направлені на встановлення дійсних обставин провадження. Крім того, оригінал договору та додаток до нього, на який вказує скаржник, на даний час наданий потерпілим у розпорядження органу досудового розслідування. Жодних сумнівів щодо достовірності підписів у вказаному договорі та додатку до нього на даний час у органу досудового розслідування відсутні.
В розпорядження слідчого судді прокурором надано матеріали кримінального провадження №0000303.
Слідчий суддя, заслухавши скаржника та прокурора, дослідивши матеріали скарги та кримінального провадження №0000303, приходить до наступного.
Відповідно до п.7 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження №0000303, ОСОБА_5 12 травня 2021 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.5 ст.185 КК України.
Згідно ч.3 ст.42 КПК України, підозрюваний має право, зокрема, заявляти клопотання про проведення процесуальних дій; на першу вимогу мати захисника і побачення з ним до першого допиту з дотриманням умов, що забезпечують конфіденційність спілкування, а також після першого допиту - мати такі побачення без обмеження їх кількості й тривалості; на участь захисника у проведенні допиту та інших процесуальних дій.
Відповідно до ч.1 ст.45 КПК України, захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію).
Згідно ч.4 ст.46 КПК України, захисник користується процесуальними правами підозрюваного, обвинуваченого, захист якого він здійснює, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо підозрюваним, обвинуваченим і не може бути доручена захиснику, з моменту надання документів, передбачених статтею 50 цього Кодексу, слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.
Відповідно до ч.3 ст.93 КПК України, сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.
Так, судом встановлено, що ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , звернувся до прокурора Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_4 з клопотанням про проведення слідчих дій у кримінальному провадженні №0000303, в якому просив: витребувати у ОСОБА_6 та ФГ «Наумець» оригінали Договору обміну прав користування від 07 листопада 2018 року та Додатку №1 до Договору обміну прав користування від 07 листопада 2018 року; призначити у кримінальному провадженні почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, на вирішення якої постановити наступні питання: чи здійснений підпис від імені ТОВ «Черкаси-Дніпро Агро» ОСОБА_5 чи іншою особою в Договорі обміну прав користування від 07 листопада 2018 року та Додатку №1 до Договору обміну прав користування від 07 листопада 2018 року.
Підстави проведення зазначених у вказаному клопотанні слідчих дій обґрунтовані доводами, які є аналогічними доводам, що зазначені у даній скарзі, та зводяться виключно до припущенням підозрюваного ОСОБА_5 , що у Договорі обміну прав користування від 07 листопада 2018 року та Додатку №1 до Договору обміну прав користування від 07 листопада 2018 року підроблено його підпис
Згідно ст.220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
Прокурором Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , за результатами розгляду вищевказаного клопотання захисника ОСОБА_3 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 щодо проведення слідчих дій у кримінальному провадженні №0000303, винесено постанову від 28 травня 2021 року про відмову в задоволенні клопотання, якою залишено без задоволення вказане клопотання захисника.
Як вбачається з оскаржуваної постанови, підставами для відмови у задоволенні клопотання захисника прокурор зазначає, що вивченням матеріалів кримінального провадження встановлено, що стороною захисту подано клопотання про відкладення проведення допиту підозрюваного на іншу дату, а в подальшому перебування підозрюваного на лікуванні, станом на 28 травня 2021 року допит підозрюваного не проведено та не встановлено позицію сторони захисту, що свідчить про відсутність підстав, на даний час, витребування документів та проведення почеркознавчої експертизи.
Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.223 КПК України, слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Згідно ст.84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Таким чином, процесуальним джерелом доказів є показання, зокрема, підозрюваного.
Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.95 КПК України, показання - це відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, потерпілим, експертом щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження. Підозрюваний, обвинувачений, потерпілий мають право давати показання під час досудового розслідування та судового розгляду.
Згідно п.1 ч.1 ст.103 КПК України, процесуальні дії під час кримінального провадження можуть фіксуватися у протоколі.
Відповідно до ч.1 ст.106 КПК України, протокол під час досудового розслідування складається слідчим або прокурором, які проводять відповідну процесуальну дію, під час її проведення або безпосередньо після її закінчення.
Згідно ст.86 КПК України, доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.
Отже, показання підозрюваного, які можуть бути використані при прийнятті процесуального рішення, у даному випадку винесення прокурором постанови про призначення почеркознавчої експертизи, є допустимим доказом, виключно у разі їх фіксації у відповідному протоколі, яким є протокол допиту підозрюваного.
Таким чином, саме по собі звернення як підозрюваного ОСОБА_5 , так і його захисника ОСОБА_3 , до прокурора ОСОБА_4 з клопотанням про проведення слідчих дій у кримінальному провадженні, зокрема, призначення та проведення почеркознавчої експертизи на підставі припущень підозрюваного, які останнім та його захисником зазначені виключно у даному клопотанні, яке не є процесуальним джерелом доказів, та не оформлені у протоколі допиту підозрюваного, в жодному разі не може бути підставою для прийняття прокурором рішення про призначення експертизи.
Однак, як вбачається з матеріалів кримінального провадження №0000303, станом на день розгляду даної скарги підозрюваний ОСОБА_5 не допитаний з причин, що не залежать від органу досудового розслідування, при цьому органом досудового розслідування вживаються, передбачені КПК України, заходи для проведення зазначеної слідчої дії.
Крім того, як вбачається з матеріалів кримінального провадження №0000303 та даної скарги, підозрюваний ОСОБА_5 звертався до прокурора з клопотанням про проведення слідчих дій у кримінальному провадженні №0000303, зокрема, щодо призначення та проведення почеркознавчої експертизи, вказавши підстави для прийняття прокурором даного рішення, які є аналогічними підставам, які виклав його захисник ОСОБА_3 у своєму клопотанні від 26 травня 2021 року.
При цьому, вказане клопотання підозрюваного ОСОБА_5 було розглянуте прокурором та у його задоволенні було відмовлено шляхом прийняття відповідного процесуального рішення, яке оскаржене слідчому судді.
Ухвалою слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 25 травня 2021 року у задоволенні зазначеної скарги підозрюваного ОСОБА_5 , в якій він, зокрема, просив зобов`язати прокурора призначити у кримінальному провадженні №0000303 судову почеркознавчу експертизу, було відмовлено.
Верховного суду в ухвалі від 30 травня 2018 року у справі №676/7346/15-к констатував, що хоча у КПК України не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, вказує на недопустимість зневілювання ключового принципу - верховенства права у випадках, коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом».
Верховний Суд у постанові від 09 квітня 2019 року у справі №306/1602/16-к зауважує, що процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання.
Звернення захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_3 з клопотання про проведення слідчих дій у кримінальному провадженні призначення почеркознавчої експертизи, після звернення підозрюваного ОСОБА_5 з аналогічним клопотанням, які обґрунтовані одними й тими ж підставами, у задоволенні якого було відмовлено, правомірність якої перевірено слідчим суддею під час розгляду скарги, є зловживанням своїми процесуальними правами.
Згідно ч.1 ст.307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст.307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення скарги.
Керуючись ст.42, 45, 46, 84, 86, 93, 95, 103, 106, 220, 223, 303, 304, 306, 307, 372 КПК України,-
УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , на постанову прокурора Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання від 28 травня 2021 року по кримінальному провадженню №0000303 від 20 вересня 2020 року, - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали виготовлений та проголошений о 17 годині 00 хвилин 07 червня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1