Єдиний унікальний № 500/7520/18
Провадження № 1-кп/946/32/21
ІЗМАЇЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про звернення застави в дохід держави та
про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою

17 червня 2021 року м. Ізмаїл

Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області
у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянув у місті Ізмаїл Одеської області у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про звернення в дохід держави застави, про зміну запобіжного заходу та про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001645, за обвинуваченням

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Ізмаїл Одеської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 Кримінального кодексу України (далі КК),

сторона обвинувачення: прокурор ОСОБА_6 ,

сторона захисту: обвинувачений ОСОБА_5 , захисник ОСОБА_7 ,

інші учасники судового провадження: потерпілий ОСОБА_8 , представник потерпілого ОСОБА_9 , заставодавець ОСОБА_10 .

Обвинувачений ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, ухвалою суду оголошений у розшук. Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою розглядається судом за відсутності обвинуваченого в порядку, передбаченому ч. 6 ст. 193 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК).

У судове засідання також не з`явився потерпілий ОСОБА_8 , про місце та час проведення судового засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується довідкою про доставку судової повістки про виклик до суду в електронній формі через SMS-повідомлення. За змістом ч. 9 ст. 182, ч. 1 ст. 193 КПК його участь у розгляді клопотання про звернення в дохід держави застави, про зміну запобіжного заходу та про застосування запобіжного заходу не є обов`язковою.

Суть питання, що вирішується
1.14 червня 2021 року прокурор ОСОБА_11 подав клопотання про звернення в дохід держави застави у розмірі ста прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 176 200 грн., про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді застави та про застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що ОСОБА_5 , порушуючи встановлений відносно нього запобіжний захід у виді застави, перетнув державний кордон України, через що його оголошено в міжнародний розшук, що підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК, а саме ризику того, що обвинувачений ОСОБА_5 переховується від суду. Крім того, наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК, прокурор обґрунтовує тим, що під час судового провадження ОСОБА_5 здійснював тиск на потерпілого ОСОБА_8 шляхом висловлювання погроз на його адресу, що підтверджується заявою потерпілого. Крім того, прокурор просить застосувати ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, оскільки відносно нього у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був ним порушений, крім того інкримінований ОСОБА_5 злочин пов`язаний з погрозою застосування насильства. Прокурор у клопотанні також посилається на те, що є підстави для розгляду клопотання у відсутності обвинуваченого ОСОБА_5 на підставі ч. 6 ст. 193 КПК. При цьому прокурор зазначає, що слід розмежовувати процедуру оголошення особи у міжнародний розшук, яка регулюється положеннями ст. 281 КПК, та процедури міжнародного розшуку з використанням можливостей НЦБ Інтерполу в Україні, яка вже відбувається на підставі постанови про оголошення в міжнародний розшук відповідно до положень Інструкції про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції Інтерпол, затвердженої спільним наказом від 17.08.2020 р. № 613/380/93/228/414/510/2801/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.09.2020 р. за № 849/35132 (далі Інструкція від 17.08.2020 р.). Крім того, зі змісту п. 1 ч. 2 ст. 575 КПК випливає, що видача особи в Україну (екстрадиція) може бути запитана лише на підставі ухвали суду про тримання особи під вартою. З огляду на викладене, постановою прокурора від 14.06.2021 р. обвинуваченого ОСОБА_5 оголошено в міжнародний розшук.

Встановлені судом обставини
2.У судовому засіданні прокурор ОСОБА_6 підтримав заявлене клопотання, просив звернути заставу в дохід держави, змінити ОСОБА_5 запобіжний захід та застосувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу. Представник потерпілого ОСОБА_9 підтримав клопотання прокурора.

3.Заставодавець ОСОБА_10 та захисник ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечили проти задоволення клопотання прокурора. При цьому заставодавець ОСОБА_10 зазначила, що співробітниками поліції до обвинуваченого ОСОБА_5 неодноразово застосовувались насильницькі дії, саме тому він і переховується, побоюючись за своє життя та здоров`я. Крім того, на її думку, обвинувачений ОСОБА_5 знаходиться на території України, оскільки підтримує телефонний зв`язок з дітьми. Захисник ОСОБА_7 послався на те, що, згідно ст. 194 КПК, для застосування запобіжного заходу є необхідною наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення. Але з формулювання обвинувачення, викладеного в обвинувальному акті, випливає, що обвинувачений ОСОБА_5 фактично обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 355 КК, а саме у примушуванні до виконання цивільно-правових зобов`язань. Захисник також зазначив, що і погроза насильства була відсутня, оскільки обвинувачений ОСОБА_5 погрожував потерпілому, який розшукувався правоохоронними органами Росії, тим, що повідомить правоохоронним органам про його місцезнаходження.

4.Ухвалою слідчого судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 03.08.2018 р. відносно ОСОБА_5 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без права внесення застави строком до 30 вересня 2018 року.

5.Ухвалою Апеляційного суду Одеської області від 17.08.2018 р. вказана ухвала була скасована та відносно ОСОБА_5 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 30 вересня 2018 року з визначенням розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 176 200 грн, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК. У подальшому ОСОБА_5 звільнено з-під варти у зв`язку з внесенням 20.08.2018 р., згідно квитанції АБ «Південний» № ПН3568 від 20.08.2018 р., ОСОБА_10 визначеної застави. При цьому вказаний запобіжний захід був застосований Апеляційним судом Одеської області з метою запобігання спробам ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка або невстановлених слідством осіб, разом з якими ОСОБА_5 погрожував потерпілому, та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Тобто апеляційним судом була встановлена наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК. Апеляційним судом Одеської області також встановлена обґрунтованість підозри обвинуваченого ОСОБА_5 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні.

6.Обвинувачений ОСОБА_5 з`явився у судове засідання, призначене на 24.06.2019 р., що підтверджується журналом та технічним записом судового засідання, яке було відкладене на 26.06.2019 р., у зв`язку з неявкою його захисника. При цьому, обвинувачений ОСОБА_5 був повідомлений про наступне судове засідання, призначене на 26.06.2019 р., що підтверджується технічним записом та журналом судового засідання, а також його розпискою. Однак обвинувачений ОСОБА_5 26.06.2019 р. до суду не з`явився, повідомивши про необхідність відвідання санаторію, у зв`язку з чим судове засідання було відкладене на 26.09.2019 р., про місце та час його проведення обвинувачений ОСОБА_5 знов був повідомлений належним чином, що підтверджується довідкою про доставку йому судової повістки про виклик до суду в електронній форму через SMS-повідомлення на номер телефону, який він сам вказав у заявці на отримання судових повісток в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення. Однак, обвинувачений ОСОБА_5 26.09.2019 р. до суду знов не з`явився та не повідомив суд про причини своєї неявки.

7.Згідно протоколу тимчасового доступу до речей і документів від 30.10.2019 р. та витягу з автоматизованої бази даних «ГАРТ-1П» підсистеми «РИЗИК» (а.п. 136 140), громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 25 червня 2019 року через пункт пропуску «Маяки Удобне» (кордон між Україною та Республікою Молдова) виїхав за межі України.

8.Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 14.11.2019 р. наданий дозвіл на затримання обвинуваченого ОСОБА_5 з метою його приводу до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області для участі в розгляді клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та він оголошений в розшук.

9.На підставі зазначеної ухвали суду, згідно ч. 1 ст. 6 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність», Ізмаїльським ВП ГУНП в Одеській області обвинувачений ОСОБА_5 оголошений в розшук та відносно нього заведено оперативно-розшукову справу «Розшук» (а.п. 150).

10.Постановою прокурора від 14.06.2021 р. обвинувачений ОСОБА_5 оголошений в міжнародний розшук.

Мотиви, з яких суд виходив при постановлені ухвали
11.Суд, заслухавши думки учасників судового провадження, дослідивши наявні документи, дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора з таких підстав.

12.Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК, слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
13.Розділом ІV Інструкції від 17.08.2020 р. визначений порядок запитування публікації оповіщень Генеральним секретаріатом Інтерполу. Згідно п. 1 вказаного розділу Інструкції від 17.08.2020 р., уповноважений підрозділ (структурний підрозділ центрального органу управління поліції, який забезпечує реалізацію повноважень Національної поліції України із здійснення представництва та виконання зобов`язань України в Інтерполі та повноважень Національної поліції України як Національного центрального бюро Інтерполу) запитує публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення щодо осіб, які розшукуються з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну. Для запиту публікації Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення правоохоронний орган України надсилає уповноваженому підрозділу формуляр для запиту публікації Червоного оповіщення (додаток 1), а також певну інформацію та документи, серед яких завірену копію ухвали суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (у тому числі в перекладі на одну з робочих мов Інтерполу) на стадії судового розгляду.

14.Відповідно до п. 7 розділу ІІІ Інструкції від 17.08.2020 р., уповноважений підрозділ у разі одержання запитів/звернень здійснює їх попередню оцінку щодо обґрунтованості, повноти, правильності оформлення, відповідності правилам Інтерполу.

15.А згідно п. 9 розділу ІІІ Інструкції від 17.08.2020 р., уповноважений підрозділ та уповноважений територіальний підрозділ (структурні підрозділи територіальних органів поліції, які забезпечують взаємодію територіальних (регіональних) підрозділів (органів), управлінь правоохоронних органів України з компетентними органами іноземних держав щодо боротьби із злочинністю в межах діяльності Інтерполу) повністю або частково відмовляють у виконанні запиту/звернення, у тому числі у випадку, якщо запит/звернення підготовлені з порушенням вимог цієї Інструкції.

16.Крім того, з п. 1 ч. 2 ст. 575 КПК випливає, що до клопотання про видачу особи в Україну обов`язково додається засвідчена копія ухвали суду про тримання особи під вартою, якщо видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності.
17.Системний аналіз зазначених нормативно-правових актів дає підстави суду погодитися з посиланнями прокурора на те, що оголошення у міжнародний розшук осіб є відмінним від запиту публікації Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення щодо осіб, які розшукуються з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну.

18.Крім того, із зазначених нормативно-правових актів випливає, що для того, щоб правоохоронний орган мав можливість звернутися до уповноваженого підрозділу, а останній в послідуючому до Генерального секретаріату Інтерполу із запитом публікації Червоного оповіщення щодо осіб, які розшукуються з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну, обов`язково є необхідна наявність ухвали суду про тримання особи під вартою.
19.Більше того, вказана Інструкція від 17.08.2020 р. взагалі не містить поняття міжнародний розшук, яке використовується в ч. 6 ст. 193 КПК, та не врегульовує питання оголошення розшуку осіб, які ухилилися від органів досудового розслідування чи суду. Натомість ст.ст. 281, 335 КПК встановлюють підстави та порядок оголошення розшуку підозрюваного, обвинуваченого, за змістом яких розшук оголошується постановою слідчого або прокурора, у тому числі, якщо підозрюваний перебуває за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик, а також ухвалою суду, якщо обвинувачений ухилився від суду. При цьому, згідно ст. 335 КПК, якщо розшук обвинуваченого, який ухилився від суду, оголошений ухвалою суду, то організація її виконання доручається слідчому та/або прокурору, які, у свою чергу, уповноважені здійснювати розшукові заходи, у тому числі відповідно до ст. 281 КПК.
20.Таким чином, враховуючи, що є дані про те, що обвинувачений ОСОБА_5 виїхав за межі України (п. 7 ухвали), то він обґрунтовано оголошений постановою прокурора у міжнародний розшук (п. 10 ухвали), у зв`язку з чим є підстави для розгляду клопотання прокурора про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за його відсутності відповідно до положень ч. 6 ст. 193 КПК.

21.При цьому припущення заставодавці ОСОБА_10 про те, що обвинувачений ОСОБА_5 знаходиться на території України, гуртуються лише на тому, що він підтримує телефонний зв`язок з дітьми, але, на думку суду, ці обставини не можуть свідчити про перебування обвинуваченого на території України, оскільки зателефонувати можливо не тільки з України, а й з будь-якої країни світу.

22.Згідно ч. 8 ст. 182 КПК, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
23.Відповідно ж до ч. 10 ст. 182 КПК, у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.
24.Враховуючи, що обвинувачений ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленим про місце та час проведення судових засідань, один раз не з`явився за викликом до суду без поважних причини (п. 6 ухвали), оскільки санаторно-курортне лікування не є поважною причиною неявки до суду в розумінні ст. 138 КПК, та один раз не з`явився до суду за викликом і не повідомив про причину своєї неявки (п. 6 ухвали), не виконавши таким чином покладений на нього процесуальний обов`язок, передбачений п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК, то в силу наведеної ч. 8 ст. 182 КПК застава, внесена ОСОБА_10 , згідно ухвали Апеляційного суду Одеської області від 17.08.2018 р. (№500/5129/18) у розмірі 176 200 грн має бути звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

25.Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

26.За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 194 КПК, якою суд керується в силу ч. 2 ст. 331 КПК, суд може постановити ухвалу про застосування запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор доведе наявність всіх обставин, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

27.Наявність обґрунтованої підозри обвинуваченого, за змістом глави 18 розділу II КПК, є однією з обов`язкових підстав для обрання запобіжного заходу, але з урахуванням специфіки вітчизняного кримінального процесуального законодавства на цій стадії кримінального провадження (стадія судового розгляду) суд позбавлений можливості робити висновки про наявність обґрунтованої підозри до оцінки досліджених доказів та до ухвалення вироку по суті. Також, висловлення судом думки щодо наявності обґрунтованої підозри без ухвалення вироку суперечитиме загальним засадам кримінального провадження. Тому в цій частині щодо наявності обґрунтованої підозри вчинення обвинуваченим ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення суд повністю покладається на висновки, зроблені Апеляційним судом Одеської області в ухвалі від 17.08.2018 р. під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу (п. 5 ухвали).

28.Про ризик того, що обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватися від суду, а також про те, що він переховується від суду, свідчить те, що він не з`явився за викликами в судові засідання, а також те, що він, усвідомлюючи, що відносно нього обраний запобіжний захід у вигляді застави, виїхав за межі України, у зв`язку з чим був оголошений його міжнародний розшук, тобто в даному випадку доведений ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК, а також те, що обвинувачений ОСОБА_5 переховується від суду.

29.Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК, свідчить те, що під час судового провадження ОСОБА_5 здійснював тиск на потерпілого ОСОБА_8 шляхом висловлювання погроз на його адресу, що підтверджується заявами потерпілого та його представника.Отже існує можливість незаконного впливу з боку обвинуваченого на потерпілого у цьому кримінальному провадженні.
30.При вирішенні клопотання прокурора, суд також оцінює тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, а саме покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна; вік та стан здоров`я обвинуваченого (33 роки на час постановлення ухвали, стан його здоров`я не перешкоджає утриманню під вартою); а також те, що хоча у обвинуваченого і є соціальні зв`язки, зокрема сім`я, неповнолітні діти, але з огляду на те, що він залишив територію України, вони не є міцними, суд також враховує те, що обвинувачений ОСОБА_5 не має постійного місця роботи, а, отже, і джерел для існування.

31.Зазначені обставини кримінального провадження свідчать про те, що справжній інтерес суспільства у забезпеченні законності та запобігання порушенню прав осіб та інтересів правосуддя, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права обвинуваченого ОСОБА_5 на свободу.

32.Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим під час розгляду клопотання ризикам підтверджується тим, що до обвинуваченого ОСОБА_5 раніше вже застосовувався більш м`який запобіжний захід у вигляді застави, під час дії якого обвинувачений ОСОБА_5 порушив умови його застосування та ухилявся від суду. При цьому при застосуванні вказаного більш м`якого запобіжного заходу обвинуваченому роз`яснювалось, що у випадку, якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки або порушить покладені на нього обов`язки, то застава буде звернена в дохід держави та до нього може бути застосований запобіжний захід у виді застави у більшому розмірі або інший запобіжний захід, але, незважаючи на це, більш м`який запобіжний захід у виді застави не зміг забезпечити виконання обвинуваченим ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам перехватися від суду та незаконно впливати на потерпілого.

33.Таким чином, з урахуванням викладених обставин та особи ОСОБА_5 , того, що судовий розгляд у даному кримінальному провадженні ще не розпочатий, суд дійшов висновку, що обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів на даний час не може забезпечити належну поведінку ОСОБА_5 та запобігти вищевикладеним ризикам, передбаченим п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК, а тому суд вважає за необхідне застосувати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

34.При цьому в силу ч. 6 ст. 193 КПК після затримання обвинуваченого ОСОБА_5 і не пізніше як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження (м. Ізмаїл Одеської області) суд за його участю має розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який запобіжний захід. У зв`язку з цим суд вважає за необхідне встановити строк закінчення дії ухвали про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_5 через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження (м.Ізмаїл Одеської області).

35.Згідно з п. п. 1, 3 ч. 4 ст. 183 КПК суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

36.Враховуючи той факт, що ОСОБА_5 порушив умови обраного йому запобіжного заходу у вигляді застави, ухилився від суду шляхом залишення території України, те, що він обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину з погрозою застосування насильства, суд вважає не доцільним визначати розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, ч. 6 ст. 193, ст.ст. 194, 196, 197, 200, 331, 370 372, ч. 2 ст. 376 КПК, суд

постановив:
1.Клопотання прокурора задовольнити.

2.Звернути в дохід держави та зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України для використання у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору, заставу в розмірі 176 200 (сто сімдесят шість тисяч двісті) гривень, внесену ОСОБА_10 на депозитний рахунок Апеляційного суду Одеської області на виконання ухвали цього суду від 17.08.2018 р. (провадження №11-сс/785/1330/18, справа №500/5129/18, №1-кс/500/1717/18), згідно квитанції АБ «Південний» № ПН3568 від 20.08.2018 р.

3.Змінити ОСОБА_5 , обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК, запобіжний захід та застосувати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення альтернативного запобіжного заходу у виді застави.

4.Строк дії наявної ухвали щодо тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою закінчується через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження (м. Ізмаїл Одеської області).

5.Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

6.Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

7.Повний текст ухвали оголошений 18 червня 2021 року.

Головуючий суддя Суддя Суддя

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3