Справа №694/1034/21
Провадження №1- кс/690/80/21
УХВАЛА
11 червня 2021 року слідчий суддя Ватутінського міського суду Черкаської області, ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження: дізнавача СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , володільця майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань приміщення суду в м. Ватутіне клопотання дізнавача СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 , погодженого прокурором Шполянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про накладення арешту в кримінальному провадженні №0000357, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.06.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України,
В С Т А Н О В И В:
Дізнавач СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 , за погодженням Шполянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_6 , звернулася до суду із зазначеним клопотанням.

В обґрунтування клопотання зазначили, що з 02.06.2021 р. органом дізнання Звенигороського РВП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України, в межах кримінального провадження №0000357 за наступних обставин.
02.06.2021 до чергової частини ВПД №2 Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області надійшов рапорт інспектора СРПП ВПД №2 Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області про те, що під час несення служби працівниками СРПП було зупинено автомобіль марки "Volkswagen" з номерним знаком НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Під час перевірки документів, номер кузова вказаний у свідоцтві про реєстрацію автомобіля та номер кузова автомобіля не співпадав.

В ході розслідування кримінального провадження встановлено, що автомобіль марки "Volkswagen"- модель транспортер білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 , та свідоцтво про реєстрацію серія НОМЕР_2 видане іноземною державою на автомобіль «Volkswagen» носять ознаки підробки.

Вказаний автомобіль та свідоцтво про реєстрацію вилучено працівниками поліції 02.06.2021 р. під час проведення огляду місця події, визнано речовими доказами, та вирішено питання про визначення місця їх зберігання.
Згідно рапорту інспектора СРПП ВПД №2 Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області від 01.06.2021 р. встановлено, що номер кузова вказаного автомобіля НОМЕР_3 не збігається з номером, зазначеним у свідоцтві про реєстрацію № НОМЕР_2 - WV2ZZZ70ZTH035285. Автомобіль марки "Volkswagen" д.н.з « НОМЕР_1 » з номером кузова НОМЕР_3 на території України не зареєстрований.

Також, під час огляду місця події виявлено, що під капотом автомобіля на номерному знаку кузова автомобіля наявні неоднорідні сліди нашарування фарби не заводського походження, що може свідчити про факт умисного приховування істинного номерного знаку кузова автомобіля.

Виходячи з вищезазначеного у кримінальному провадженні є необхідність накладення арешту на автомобіль марки "Volkswagen" з номерним знаком НОМЕР_1 .

Згідно із ч.ч.1-3 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку… Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів… У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу… Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

З метою збереження речового доказу виникла необхідність у накладенні арешту на майно, дізнавач в судовому засіданні просила клопотання задовольнити.

Володілець майна ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснив, що два тижні тому здійснив усний обмін транспортними засобами в м. Черкаси, попередньо пересвідчився у відповідності номеру кузову до того, який зазначений в свідоцтві про реєстрацію, а тому жодних сумнівів у нього не виникало до того часу, як працівники поліції не оглянули зазначений транспортний засіб. Крім того, підставою для затримання транспортного засобу було повідомлення про можливе його викрадення, і після прибуття ймовірної власниці з`ясувалось, що її свідоцтва також не відповідають дійсності. Просив відмовити та повернути йому транспортний засіб.

Обґрунтованість клопотання підтверджується зокрема відомостями, викладеними у витягу з ЄРДР, рапортом, письмовими поясненнями ОСОБА_4 , протоколом огляду місця події, фототаблицями, свідоцтвом про реєстрацію ТЗ.

Відповідно до ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Згідно ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання. Дізнавач уповноважений: 1) починати дізнання за наявності підстав, передбачених цим Кодексом; 2) проводити огляд місця події, обшук затриманої особи, опитувати осіб, вилучати знаряддя і засоби вчинення правопорушення, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку або виявлені під час затримання, а також проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом; 3) доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій у випадках, установлених цим Кодексом, відповідним оперативним підрозділам; 4) звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, тощо…

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч.2 ст.173 КПК України).

З висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у рішенні у справі «Бочаров проти України» від 17.03.2011 року (остаточне 17.06.2011 року), зокрема, в пункті 45, вбачається, що «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (…). Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів (…)».

Відповідно до вимог ч.5 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

Враховуючи, що клопотання слідчого подане з передбачених законом підстав та у встановленому законом порядку, за формою і змістом відповідає чинному КПК України, беручи до уваги проаналізовані обставини та те, що слідчим наведено та надано докази «поза розумним сумнівом» щодо наявності підстав для накладення арешту на тимчасово вилучене під час огляду місця події майно в порядку, передбаченому главою 17 КПК України, зокрема, на автомобіль марки «ВАЗ» модель 2107 реєстраційний номер НОМЕР_4 та «Volkswagen» модель транспортер білого кольору, номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 , яке визнано речовим доказом та містить ознаки підробки внаслідок невідповідності номеру кузова правовстановлюючим документам, а тому, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя вважає, що клопотання дізнавача СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Шполянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_6 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 40-1, 131-132, 170-173, 309, 395 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.
Накласти арешт на автомобіль марки «Volkswagen» модель транспортер білого кольору, номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 .
Залишити автомобіль марки "Volkswagen"- модель транспортер білого кольору н.з. НОМЕР_1 на майданчику тимчасового тримання транспортних засобів ВПД №2 Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області.
Ухвала підлягає негайному виконанню начальником Звенигородського РВП в Черкаській області.
Копію ухвали надіслати дізнавачу, прокурору та іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Скасування арешту майна здійснюється в порядку, передбаченому ст.174 КПК України.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Повний текст ухвали складено та проголошено 11.06.2021 о. 14 год. 55 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1