Єдиний унікальний номер судової справи 201/3584/21
Номер провадження 1-кс/201/1135/2021
УХВАЛА
Іменем України
13 квітня 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі скаргу представника АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_3 на бездіяльність ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 02.04.2021 року, -

ВСТАНОВИВ:
09.04.2021 року представник АТ КБ «Приватбанк» звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська зі скаргою, в якій просить суд зобов`язати ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні відомості за заявою від 02.04.2021 року про злочин, передбачений ст. 366 КК України.

В обґрунтування своєї скарги скаржник посилається на те, що ним в порядку ст. 214 КПК України 02.04.2021 року подано до ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області заяву про злочин, передбачений ст. 366 КК України.

Однак, на даний час скаржнику відомо, що уповноваженими особами поліції кримінальне провадження за поданою заявою не відкрите та досудове розслідування не розпочато.

Тому скаржник просив слідчого суддю зобов`язати ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до заяви від 02.04.2021 року.

У судовому засіданні представник АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_3 скаргу підтримав, надав пояснення, аналогічні її змісту, просив скаргу задовольнити.
Представник ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час судового засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Згідно ст. 107 КПК України здійснювалося повне фіксування судового засідання за допомогою технічного засобу.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного правового висновку з таких підстав.
Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
02.04.2021 року представник АТ КБ «Приватбанк» подав до ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області заяву про злочин, передбачений ст. 366 КК України.

Однак, на даний час скаржнику відомо, що уповноваженими особами поліції кримінальне провадження за поданою заявою не відкрите та досудове розслідування не розпочато.

Даючи оцінку доводам скарги слідчий суддя керується положеннями ст. 214 КПК України, відповідно до вимог якої слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Водночас системний аналіз зазначеної норми в сукупності з іншими положеннями кримінального процесуального закону, зокрема тих, які визначають загальні засади кримінального провадження, вказує на те, що підставою внесення відомостей до ЄРДР є наявність у заяві чи повідомленні посилань на обставини, які можуть вказувати на вчинення кримінального правопорушення, тобто складати об`єктивну сторону того чи іншого злочину.
Із скарги представника АТ КБ «Приватбанк» та доданих до неї документів вбачається наступне.
В провадженні Господарського суду Дніпропетровської області перебувала позовна заява за позовом Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Інгосстрах", Товариства з додатковою відповідальністю Страхова компанія "КРЕДО" до Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" про визнання незаконним протоколу та зобов`язання виконати певні дії, справа № 904/6015/20.
На підтвердження своїх вимог до господарського суду, серед іншого, ТОВ «Естейт Селлінг» надана копія договору передоручення від 01.09.2016р. укладеного між ПАТ КБ Приватбанк» та ТОВ " Естейт Селлінг " та копія листа ТОВ " Естейт Селлінг " від 29.10.2020 року на адресу ПРАТ "Страхова компанія "Інгосстрах" та ТДВ «Кредо», в яких міститься інформація, яка, на думку скаржника, не є дійсною.
Скаржник вказує, що в АТ КБ Приватбанк відсутні копія та оригінал договору передоручення від 01.09.2016 року, відсутній його облік та будь-які документи, в тому числі бухгалтерські, щодо його виконання.
Директором ТОВ " Естейт Селлінг" згідно наказу №К-1 від 15.01.2013 року призначено ОСОБА_4 .
Таким чином, на думку представника банку, директор ОСОБА_4 , діючи як посадова особа, вчинив службове підроблення, надавши до суду недійсний документ, який сам же підписав, тобто вчинив злочин, передбачений ст. 366 КК України.
Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 06.04.2021 року справу №904/6015/20 за позовом Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Інгосстрах" та Товариства з додатковою відповідальністю "Страхова компанія "Кредо" до відповідача-1 Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк", до відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" про визнання незаконним протоколу №14 від 16.10.2020 та зобов`язання вчинити певні дії передано за виключною підсудністю до Господарського суду м. Києва (01030, Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44Б).
Разом з цим слідчий суддя зазначає наступне.
Згідно ч. 5 ст. 214 КПК України до ЄРДР має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Підставами вважати заяву такою, що містить відомості про злочин, є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то обставини, викладені в них не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язковими для внесення до ЄРДР.
Отже, автоматичне внесення всіх заяв чи повідомлень про кримінальне правопорушення до ЄРДР не відповідає принципу процесуальної економії та негативно позначається на ефективності роботи слідчих.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Системний аналіз положень ст.ст.214,303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, і вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.
Пунктом 1.2 розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України №69 від 17.08.2012 року, встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. До Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення (п.2.2 розділу ІІ положення).
Підставами вважати заяву такою, що містить відомості про злочин, є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то обставини викладені в них не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язковими для внесення до ЄРДР.
Зазначені положення кримінального процесуального закону та закону про кримінальну відповідальність свідчать про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.
Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованої підозри та процесуального примусу.
Так, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки конкретного кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального характеру. Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Отже, відповідній реєстрації підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які мають достатні відомості про кримінальне правопорушення.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). При цьому реальність конкретної події злочину має визначатись наявністю об`єктивних даних, що свідчать про ознаки об`єктивної сторони злочину, тобто даних про наявність суспільно небезпечного діяння для злочинів з формальним складом та, додатково, даних про наслідки - для злочинів з матеріальним складом.
Згідно ч.1 ст.11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.
В даному контексті варто враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).
Слідчим суддею встановлено, що скаржник не погоджується з наданою господарському суду з боку ТОВ "Естейт Селлінг" в ході розгляду справи копією договору передоручення від 01.09.2016 року, оскільки вважає, що вказаний документ є підробленим, так як у АТ КБ «Приватбанк» відсутній його облік та будь-які документи, в тому числі бухгалтерські, щодо його виконання.
Разом з тим, в ході розгляду господарським судом справи представник АТ КБ «Приватбанк» 30.11.2020 року подав відзив, в якому, серед іншого, просив витребувати у Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Інгосстрах", Товариством з додатковою відповідальністю "Страхова компанія "Кредо" докази надання згоди на укладання договору передоручення від 01.06.2016 року та докази його виконання (звіти про виконання обов`язків замісником, тощо); витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" оригінал договору передоручення від 01.06.2016 та докази його виконання.
Також до господарського суду 16.12.2020 року представником АТ КБ «Приватбанк» подано клопотання, яким просить суд в разі неподання витребуваних доказів позовну заяву залишити без розгляду та скасувати заходи забезпечення позову. В разі подання витребуваних доказів в копіях - повторно витребувати їх оригінали. Також АТ КБ «Приватбанк» просить суд в разі надання витребуваних документів в оригіналах - призначити в справі технічну експертизу реквізитів таких документів, проведення якої доручити Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз, на вирішення якої поставити наступні питання:
1) Чи відповідає давність підписів осіб в наданих документах даті, вказаній у цих документах? Якщо ні, то в який період були виконанні такі підписи у таких документах?
2) Чи нанесений відтиск печатки (штампа) у той час, яким датовані документи?
Отже на даний час договір передоручення від 01.06.2016 року безпосередньо досліджується господарським судом в ході розгляду вищевказаного позову.
Слідчому судді з боку АТ КБ Приватбанк» не надано об`єктивних даних, які б свідчили про вчинення директором ТОВ " Естейт Селлінг " кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366 КК України.
При цьому слідчий суддя звертає увагу скаржника на наступне.
Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.
Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.
Відповідно до п. 3.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 03 листопада 1998 р. за № 705/3145, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 року № 53/5, технічна експертиза документів поділяється на експертизу реквізитів документів, експертизу друкарських форм та експертизу матеріалів документів. Основними завданнями технічної експертизи реквізитів документів є: установлення фактів і способів унесення змін до документів (підчистка, травлення, дописка, переклеювання фотокарток, літер тощо) та виявлення їх первинного змісту. Для проведення дослідження щодо встановлення факту внесення змін у первинний зміст документів надаються оригінали документів.
Отже технічна експертиза документів проводиться лише за її оригіналами. Втім у даному випадку скаржник посилається на копію договору передоручення від 01.09.2016р., який, на думку скаржника, є підробленим, що само по собі, у випадку внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, в подальшому позбавить слідчого призначити, а експерта провести його технічну експертизу, оскільки у скаржника відсутній оригінал вказаного договору.
Слідчий суддя переконаний, що дослідження і прийняття як доказу договору передоручення від 01.09.2016р. (його копії чи оригіналу) і подальше призначення відповідної технічної експертизи є виключною прерогативою господарського суду в ході вирішення позовної заяви. І лише тільки після встановлення експертом ознак підробки договору передоручення від 01.09.2016 року з`являться обставини, які будуть свідчити про наявність ознак кримінального правопорушення за ст. 366 КК України і слугуватимуть підставою для внесення відомостей до ЄРДР.
Отже, давши оцінку фактам, які викладені у скарзі, відсутності об`єктивних даних, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення з боку посадових осіб ТОВ "Естейт Селлінг", в їх сукупності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні скарги представника АТ КБ «Приватбанк», оскільки його заява від 02.04.2021 року не містить достатніх фактичних даних, які б свідчили про наявність ознак кримінального правопорушення.
Також слід зазначити, що посилання скаржника на те, що відмова у прийнятті та реєстрації заяви про кримінальне правопорушення не допускається, не є підставою для обов`язкового внесення відомостей до ЄРДР, якщо така заява не відповідає вимогам кримінально-процесуального законодавства, оскільки ця норма законодавства стосується лише процедури прийняття такої заяви.
Отже, згідно наведених вище норм законодавства за таким повідомленням про внесення відомостей до ЄРДР ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області не порушено вимог кримінального процесуального законодавства, що регламентують порядок розгляду заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення.
Відповідно до вимог ст.307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого слідчим суддею постановляється ухвала про скасування рішення слідчого, зобов`язання припинити дію, зобов`язання вчинити певну дію, відмову у задоволенні скарги.
Таким чином, слідчий суддя в задоволенні скарги відмовляє за її необґрунтованістю та безпідставністю.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 303 - 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги представника АТ КБ «Приватбанк» на бездіяльність ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 02.04.2021 року - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня вручення її повного тексту учасникам провадження.

Повний текст ухвали проголошений 14.04.2021 року о 08-45 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1