справа №619/4880/18
провадження №1-кс/619/494/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2021 року м. Дергачі
Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 на постанову про закриття кримінального провадження,

ВСТАНОВИВ
ОСОБА_2 звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області зі скаргою на постанову про закриття кримінального провадження №0001746 від 21.11.2018.
Слідчий суддя, вивчивши скаргу, приходить до висновку про наявність підстав для повернення скарги, виходячи з наступного.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Відповідно до вимог частини 1 статті 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Згідно статті 116 КПК України, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту, або передано особі, уповноваженій їх прийняти.
Право на суд, одним із аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним. Право на суд, особливо щодо умов прийнятності скарги, може бути обмеженим настільки, щоб не було порушено саму сутність цього права, тобто, обмеження повинні мати законну мету і зберігати пропорційність між використаними засобами та досягнутими цілями.
Правовий строк існує у багатьох своїх різновидах, характер яких залежить від мети встановлення строку, його функцій, порядку регулювання відносин, яких він стосується і на які він має вплив. Одним із різновидів строків у кримінальному провадженні є строки за визначенням, до них належать абсолютно визначені, відносно визначені, не визначені, альтернативні (загальні та виключні).
Встановлення в законі порядку обчислення, продовження і поновлення строків обумовлюється необхідністю досягнення завдань кримінального провадження та забезпечення законних інтересів і прав суб`єктів кримінального процесу. Приписи КПК про строки регламентують тривалість строків, порядок їх обчислення та наслідки закінчення строків. У кримінальному процесуальному законодавстві України строки встановлюються, продовжуються і поновлюються.
Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення. При визначенні початку обчислення строку важливо точно знати момент, з якого починається його перебіг. Не викликає труднощів визначення його тоді, коли він прямо зазначений у законі. У тих випадках, коли початок перебігу строку не позначено, ним слід вважати момент учинення тієї процесуальної дії або настання події, що спричиняє виникнення відповідного процесуального обов`язку, для виконання якого і встановлюється цей строк.
Відповідно листа начальника управління Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 №09/1-1032-15 від 01.03.2021, ОСОБА_2 повідомлено про закриття кримінального провадження №0001746 від 21.11.2018 за відсутністю складу кримінального правопорушення.
Відповідно листа заступника керівника Дергачівської окружної прокуратури Харківської області №57-108-313вих.21 від 13.04.2021, ОСОБА_2 повідомлено, що за результатами розгляду заяви 30.09.2020 йому вже було надано відповідь за вихідним №40-5930вих-20 та направлено на адресою простою кореспонденцією.
Відповідно листа заступника начальника слідчого відділення відділу поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області №5579 від 13.04.2021, представнику потерпілого ДП «ХЛНДС» ОСОБА_2 повідомлено про закриття кримінального провадження №0001746 від 21.11.2018 та направлено копію постанови про закриття кримінального провадження.
Зважаючи на вищенаведене, суд дійшов висновку, що для особи, яка оспорює постанову про закриття кримінального провадження початком (початковим моментом) перебігу строку для подання скарги про оскарження постанови була дата дня отримання особою її копії.
Водночас, заявником не надано слідчому судді жодного належного доказу на підтвердження того, коли саме ним отримано оскаржувану постанову, окрім власноруч відображеної дати з підписом на листі №5579 від 13.04.2021, №57-108-313вих.21 від 13.04.2021 та №09/1-1032-15 від 01.03.2021.
При цьому також слід зазначити, що скаржник не був позбавлений права протягом тривалого часу, а саме з 19 серпня 2020 року на отримання інформації про закриття кримінального провадження, а тому скаргу необхідно повернути.
Крім того, скаржник в поданій скарзі зазначає, що відповідь та копію постанови про закриття кримінального провадження ним отримано засобами поштової кореспонденції 28.04.2020, проте до слідчого судді зі скаргою звернувся 05.05.2021.
З наведених підстав, слідчий суддя прийшов до переконання про необхідність повернення скарги.
Також слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити скаржнику положення ч.7 ст.304 КПК України, а саме - повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом.
З урахуванням вищевикладеного, керуючись ст.ст.304, 372 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:
Скаргу ОСОБА_2 на постанову про закриття кримінального провадження - повернути скаржнику.
Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати скаржнику разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Роз`яснити скаржнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Оскільки ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка може її оскаржити, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1