УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2021 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву прокурора ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від участі в розгляді клопотання адвоката ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження-арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження № 0001025, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28.07.2016,-

В С Т А Н О В И В:

Прокурор ОСОБА_3 заявив відвід слідчому судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від участі в розгляді клопотання адвоката ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження-арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження № 0001025, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28.07.2016.

Заява прокурора ОСОБА_3 слідчому судді ОСОБА_4 мотивована тим, що вона порушила право сторони обвинувачення на з`явлення відповідних клопотань, зокрема сторона обвинувачення має право підготувати письмові заперечення, щодо заявленого клопотання, однак слідчим суддею ОСОБА_4 не надано права прокурору заявити відповідне клопотання.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.08.2021 заява про відвід слідчого судді ОСОБА_4 була розподілена на суддю ОСОБА_1 .

Слідчий суддя ОСОБА_4 в судове засідання на розгляд заяви про її відвід не з`явилася.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заяву про відвід підтримав та просив її задовольнити, зазначив, що він був позбавлений права реалізувати своє право щодо змагальності процесу. При цьому повідомив, що до початку судового засідання він мав намір заявити послідовно ряд клопотань, зокрема, про направлення справи слідчим суддею для визначення підсудності до Київського апеляційного суду у зв`язку з тим, що зазначене клопотання захисником подане не до того суду, в межах територіальної юрисдикції якого перебуває орган досудового розслідування. Крім того, поінформував, що він мав намір заявити до початку судового розгляду клопотання про оголошення перерви у судовому засіданні для підготовки письмових заперечень на вище зазначене клопотання адвоката ОСОБА_6 , у зв`язку з тим, що з матеріалами справи він ознайомився 03.08.2021 безпосередньо перед судовим засіданням, а також ряд інших клопотань. Однак слідчий суддя ОСОБА_4 розпочала розгляд по сутті та не надала йому часу для підтримки своїх клопотань. У зв`язку з чим вважає, що суддя є упередженою по даній справі.

Інші учасники кримінального провадження в судове засідання за викликом не з`явилися.

Вислухавши прокурора, дослідивши заяву та надані матеріали справи, суддя дійшла висновку про відмову в задоволенні заяви про відвід, виходячи з такого.
Слідчому судді ОСОБА_4 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження-арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження № 0001025, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28.07.2016.
Під час розгляду даного клопотання прокурор ОСОБА_3 заявив відвід слідчому судді ОСОБА_4 з підстав, що суддею ОСОБА_4 не надано йому права заявити відповідні клопотання, що у сторони обвинувачення викликало сумнів у неупередженості слідчого судді.
Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.
Незалежність і об`єктивність судді в кожному кримінальному провадженні забезпечується, серед іншого, закріпленням чіткого переліку підстав для відводу від участі у цьому провадженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.
Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений ст. ст. 75-76 КПК України. Зокрема, зі змісту п.п.3, 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, на які посилається прокурор ОСОБА_3 , зазначено, що участь судді у кримінальному проваджені виключається якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження та за наявності інших обставин, які викликають сумнів в його неупередженості.
Разом з тим, відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити посилання на конкретні обставини, що об`єктивно можуть свідчити про упередженість судді та бути підтверджені відповідними доказами.
З практики Європейського суду з прав людини, особиста безсторонність суду, що означає відсутність упередженості або прихильності, презюмується, поки не надано доказів протилежного. При ухваленні рішення про те, чи є законна підстава побоюватися, що конкретний суддя або склад суду проявили недостатню неупередженість, думка відповідної особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи може це побоювання бути об`єктивно обґрунтованим (рішення у справах «Білуха проти України», «Веттштайн проти Швейцарії», «Мікалеф проти Мальти»).
Окрім того, визначаючись щодо наявності підстав для відводу судді, суд враховує, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.
Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці виділяє наступні критерії оцінки неупередженості: 1) суб`єктивний - беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі; 2) об`єктивний - визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справах П`єрсак проти Бельгії, Кіпріану проти Кіпру, Грівз проти Сполученого Королівства). Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність головуючого судді презюмується.
Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що цих вимог не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення Європейського суду з прав людини у справі Клейн та інші проти Нідерландів).
Таким чином, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.
Окрім того, згідно роз`яснення Пленуму Верховного Суду України в пункті 10 Постанови "Про незалежність судової влади" №8 від 13 червня 2007 року, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.
Розглядаючи заявлені прокурором доводи, суд виходить із того, що при визначенні існування у даній справі законних підстав сумніватися в неупередженості судді ОСОБА_4 , позиція учасників, які заявляють відвід, мають важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому має наявність фактів, що дають можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.
Сумнів у неупередженості судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, зміну його складу.
На переконання судді, в даному конкретному випадку не встановлено жодної обставини, яка б викликала розумний, об`єктивно обґрунтований сумнів у неупередженості судді ОСОБА_4 у зв`язку з тим, що до початку розгляді по суті клопотання захисника про скасування арешту, суддею не надано можливість прокурору заявити наявні у нього клопотання.
Враховуючи, що під час судового розгляду не встановлено і прокурором не доведено наявність обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 і унеможливлення винесення нею об`єктивного рішення у справі, оскільки незгода сторони із вчиненими процесуальними діями судді та прийнятими процесуальними рішеннями не є підставою для її відводу..
Керуючись ст. ст. 75, 76, 81, 314-316, 372, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви прокурора ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_4 , від участі в розгляді клопотання адвоката ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження-арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження № 0001025, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28.07.2016 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1