Справа № 991/2279/21
Провадження № 1-кс/991/2322/21
УХВАЛА

7 квітня 2021 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

(1) Зміст поданої скарги
05.04.2021 до Вищого антикорупційного суду надійшла зазначена скарга.
З її змісту вбачається, що 01.04.2021 скаржник звернувся до Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ) з заявою про вчинене кримінальне правопорушення. Подана заява містить необхідні фактичні дані та докази, що вказують на ознаки вчинення злочину. Відповідь про реєстрацію заяви та витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) він не отримав.
У зв`язку з цим, скаржник просить зобов`язати уповноважену особу НАБУ внести відомості до ЄРДР за його заявою від 01.04.2021 про вчинене кримінальне правопорушення та надати йому витяг з ЄРДР.
(2) Позиції учасників провадження
Особа, яка подала скаргу у судове засідання не з`явився. В скарзі просив розглянути її за його відсутності.
Представник особи, бездіяльність якої оскаржується, у судове засідання не з`явився. Натомість, до суду надійшли пояснення представника НАБУ на скаргу. Зазначає, що до НАБУ надійшла заява ОСОБА_3 , яка зареєстрована 01.04.2021 за № Д-4181 з приводу можливих протиправних дій та бездіяльності члена Вищої ради правосуддя (далі ВРП) ОСОБА_4 . Заявником не було зазначено про обставини, що вказували б на вчинення особами дій, з використанням службового становища, з метою одержання неправомірної вигоди, що в свою чергу є умовою для здійснення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення за ст. 364 КК України. Також, не зазначено фактів, які б свідчили про наявність істотної шкоди, що могла бути завдана можливими неправомірними діями заявнику. Вказує, що в заяві ОСОБА_3 не наведено об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення кримінальних корупційних правопорушень, віднесених до підслідності детективів НАБУ, у зв`язку з чим, відсутні достатні правові підстави для внесення відомостей до ЄРДР. Бездіяльність з боку службових осіб НАБУ відсутня. А тому, просить в задоволенні скарги відмовити та розглянути справу без участі представника НАБУ за наявними письмовими поясненнями.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності особи, яка подала скаргу та представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для її розгляду.
Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося на підставі ч. 4 ст. 107 КПК, у зв`язку із неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.
(3) Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при вирішенні скарги
На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК).
Чинний КПК закріплює наступну процедуру початку досудового розслідування. Так, слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК).
Крім цього, відповідно до пунктів 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
З аналізу вказаних норм вбачається обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення. При цьому, варто наголосити, що передбачена чинним КПК процедура внесення відомостей не свідчить, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, а передбачає те, що для перевірки відповідних підстав не потрібно проводити оцінку викладених у заяві відомостей, а необхідно перевірити зміст самої заяви.
Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у своїй заяві має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).
У випадку, якщо зі змісту заяви неможливо встановити цих загальних ознак, тобто чи могло бути вчинено злочин взагалі, такі відомості до реєстру не підлягають внесенню.
Реалізуючи функцію судового контролю, слідчим суддею було досліджено подані скаржником матеріали та пояснення, що надійшли від представника НАБУ.
Встановлено, що ОСОБА_3 звернувся до НАБУ з заявою від 01.04.2021 про вчинення членом ВРП ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України. До такого переконання заявник прийшов з огляду на наступне. 25.03.2021 ОСОБА_4 здійснювала перевірку дисциплінарних скарг ОСОБА_3 на відповідність вимогам ст. 106 Закону України «Про судоустрій і статус суддів». Вона, зловживаючи владою, для забезпечення уникнення від дисциплінарної відповідальності суддів Київського апеляційного суду за дії, що на переконання заявника, мають ознаки дисциплінарних проступків, всупереч інтересам ВРП, одноособово повернула дисциплінарну скаргу ОСОБА_3 з підстав, що твердження скаржника можуть бути перевірені виключно судом вищої інстанції. Вказує, що згідно зі ст. 43 Закону України «Про Вищу раду правосуддя», у випадку встановлення членом ВРП підстави передбаченої п. 6 ч. 1 ст. 44 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» член ВРП передає скаргу на розгляд Дисциплінарної палати, а не одноособово, зловживаючи владою повертає скаргу заявнику. Зазначає, що цим спричинено істотної шкоди охоронюваному законом праву заявника на захист від незаконних дій суддів Київського апеляційного суду.

Ця заява надійшла до НАБУ та зареєстрована 01.04.2021 за № Д-4181.

До скарги додано копію ухвали члена Другої Дисциплінарної палати ВРП ОСОБА_5 від 25.03.2021 № 1660/0/18-21. Згідно з нею, до ВРП 4 та 22 березня 2021 року надійшли дисциплінарні скарги ОСОБА_3 про притягнення до дисциплінарної відповідальності суддів Київського апеляційного суду за дії вчинені під час розгляду справи № 360/572/18 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Цю скаргу передано члену Другої Дисциплінарної палати ВРП ОСОБА_5 для проведення попередньої перевірки.

Пунктом 1 частини третьої статті 42 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» передбачено, що дисциплінарне провадження включає, зокрема, попереднє вивчення матеріалів, що мають ознаки вчинення суддею дисциплінарного проступку.

Частиною першою статті 43 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» встановлено, що член Дисциплінарної палати, визначений для попередньої перевірки відповідної дисциплінарної скарги (доповідач) вивчає дисциплінарну скаргу і перевіряє її відповідність вимогам закону, за наявності підстав, визначених пунктами 1-5 частини першої статті 44 цього Закону, - повертає дисциплінарну скаргу скаржнику.

Пунктом 1 частини першої статті 44 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» встановлено, що дисциплінарна скарга залишається без розгляду та повертається скаржнику, якщо вона, зокрема, подана з порушенням порядку, визначеного Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

Як вбачається з ухвали від 25.03.2021 № 1660/0/18-21 член Другої Дисциплінарної палати ВРП ОСОБА_5 керуючись, зокрема, пунктом 1 частини першої статті 44 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» ухвалила дисциплінарні скарги ОСОБА_3 стосовно суддів Київського апеляційного суду залишити без розгляду та повернути скаржнику.

Не здійснюючи детального аналізу обставинам, що зазначені у заяві про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що у ній не наведено конкретних, відомих заявнику відомостей, що можуть свідчити про вчинення членом ВРП злочину, визначеного ч. 1 ст. 364 КК України (зловживання владою або службовим становищем).

Із змісту поданої заяви вбачається, що доводи скаржника ґрунтуються виключно на незгоді із прийнятим членом ВРП рішенням, мотивами, що у ньому наведені. У заяві скаржник зазначає про інший порядок вирішення його скарги про притягнення до дисциплінарної відповідальності суддів Київського апеляційного суду, що свідчить, на його думку, про зловживання владою. При цьому, в заяві не зазначено обставин, що вказували або могли б свідчити про вчинення членом ВРП кримінального правопорушення, з чим закон пов`язує внесення відомостей до ЄРДР.

Також, у поданій скарзі не зазначено фактів, які б свідчили про наявність істотної шкоди, що передбачена пунктом 3 примітки до ст. 364 КК України, що могла бути завдана заявнику неправомірними діями члена ВРП.

З урахуванням того, що у заяві не зазначено достатніх відомостей, які могли б свідчити про вчинення членом ВРП кримінального правопорушення, слідчий суддя робить висновок, що подана скарга є необґрунтованою. Отже, вона не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

- відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії.
Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1