Справа № 191/1307/21
Провадження № 1-кс/191/244/21
У Х В А Л А
іменем України

07 травня 2021 року м. Синельникове

Слідчий суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду м.Синельникове клопотання слідчого СВ Синельниківського РУП ГУПН в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт майна, а також перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0000208 від 30.04.2021, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даному матеріалу,
В С Т А Н О В И В:
В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що 29.04.2021 о 14:09 за адресою: АДРЕСА_1 невстановлена особа з застосуванням насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я, шляхом ривку, заволодів грошовими коштами потерпілої ОСОБА_5 10.10.1939, чим спричинив матеріальну шкоду останній.

За даним фактом 30 квітня 2021 року в ЄРДР було зареєстровано кримінальне правопорушення за №0000208, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.2 ст. 186 КК України.

В ході огляду місця події 29.04.2021 року о 15:20 годин, на території домоволодіння потерпілої ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме неподалік вхідних воріт було виявлено сліди, а саме протектор коліс автомобіля. Також в ході допиту потерпілої ОСОБА_5 , було встановлено, що чоловік, який заволодів її грошовими коштами був на автомобілі вишневого кольору марки «ЗАЗ».

В подальшому було встановлено місцезнаходження транспортного засобу, на якому перебував невідомий чоловік, який заволодів грошовими коштами у ОСОБА_5 .

В ході огляду місця події 30.04.2021 року о 14:00 годин, поблизу території домоволодіння розташованої за адресою: АДРЕСА_2 було виявлено автомобіль марки «ЗАЗ» в корпусі вишневого кольору н.з. НОМЕР_1 , власником якого згідно технічного паспорту НОМЕР_2 є ОСОБА_6 .

Таким чином слідує, що вказані речі, а саме: автомобіль марки «ЗАЗ» в корпусі вишневого кольору н.з. НОМЕР_1 , технічний паспорт НОМЕР_2 та ключі від вказаного автомобіля є предметами, які являються знаряддям вчинення кримінального правопорушення і, згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, мають значення речових доказів у кримінальному провадженні.

З метою встановлення особи (осіб) причетних до скоєння вказаного злочину та проведення судової трасологічної експертизи, виникла необхідність в накладені арешту на вищевказане вилучене майно.

Вказані речі мають суттєве значення для кваліфікації кримінального правопорушення та встановлення всіх обставин по кримінальному провадженню, а провести судово трасологічну експертизу без вищевказаного майна не вбачається за можливе.

Підставами, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт вилученого майна, є забезпечення належного зберігання речових доказів стороною кримінального провадження, та фактичне позбавлення осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Слідчий вважає, що вилучене в ході проведення огляду місця події, а саме автомобіль марки «ЗАЗ» в корпусі вишневого кольору н.з. НОМЕР_1 , технічний паспорт НОМЕР_2 та ключі від вказаного автомобіля є предметами, які являються знаряддям вчинення кримінального правопорушення, таким чином не може бути повернутий особам, причетним до вчинення кримінального правопорушення, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, виникає необхідність у накладенні арешту на зазначене майно на підставі ст. 170 КПК України.

Розглянувши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, який підтримав клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст.94 КПК України, ст.132 КПК України, ст.173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та спів розмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому зазначеним Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, а також для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно із ч.2 ст.100 КПК України речовий доказ може зберігатися у сторони кримінального провадження, якщо він добровільно наданий, або на підставі судового рішення. Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України, речі, вилучені в ході проведення огляду, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно ч.5 ст.171 КПК України, клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Під час розгляду клопотання слідчий суддя встановив, що автомобіль марки «ЗАЗ» в корпусі вишневого кольору н.з. НОМЕР_1 , технічний паспорт НОМЕР_2 та ключі від вказаного автомобіля, які є речовим доказом, таким чином не може бути повернутий особі, причетній до вчинення кримінального правопорушення, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, які 30.04.2021 був вилучений під час огляду місця події, суд вважає необхідним клопотання слідчого задовольнити та накласти арешт на зазначене у клопотанні майно.
Керуючись ст.ст.170-172 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було тимчасово вилучено в ході огляду місця події від 30.04.2021, а саме: автомобіль марки «ЗАЗ» в корпусі вишневого кольору н.з. НОМЕР_1 , технічний паспорт НОМЕР_2 та ключі від вказаного автомобіля.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СД Синельниківського РУП ГУПН в Дніпропетровській області ОСОБА_4 .
Копію ухвали направити слідчого, прокурору.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1