Березівський районний суд Одеської області
13.05.2021
Справа № 494/533/21
Провадження № 1-кс/494/342/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2021 р. м. Березівка
Слідчий суддя Березівського районного суду Одеської області ОСОБА_1
за участю:
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Березівського РВП ГУ НП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000031 від 19 серпня 2020 р. «Про арешт майна», -

в с т а н о в и в:
Слідчий, звернувшись до суду, в порядку ст.ст.170-171 КПК, із цим клопотанням, просив накласти арешт на майно:
земельної ділянки (кадастровий номер :02:001:0299) площею 0,0799 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 ;
будинку загальною площею 65,6 кв. м., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 ,
які на праві спільної сумісної власності належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
Слідчий у судове засідання не з`явився, просив провести розгляд клопотання за його відсутністю, вимоги підтримав у повному обсязі.
Прокурор у судове засідання не з`явився, просив провести розгляд клопотання за його відсутністю, вимоги також підтримав у повному обсязі.
Захисник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 просив відкласти розгляд клопотання посилаючись на зайнятість в іншому судовому процесі.
Власник майна ОСОБА_4 повідомлялась належним чином, згідно до положень ч.1 ст.135 КПК України, але у судове засідання не з`явилась, про поважність причин неявки суд не повідомила.
За таких обставин суд вважає, що у відповідності до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття осіб належним чином повідомлених про дату та час судового розгляду не перешкоджає розгляду клопотання.
Розглянувши подане клопотання, вивчивши матеріали до нього на підставі наданих суду доказів і доведення перед судом їхньої переконливості суд дійшов до висновку про наступне.
У СВ Березівського РВП ГУ НП в Одеській області на досудовому розслідування знаходиться кримінальне провадження за №0000031, внесене до ЄРДР 19 серпня 2020 р., з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення ч.1 ст.367 КК України.
Як зазначає слідчий, в ході досудового розслідування було з`ясовано, що 24 вересня 2018 р., ОСОБА_4 під час перебування у приміщенні відділу освіти, молоді та спорту Лиманської районної державної адміністрації, за адресою: вул. 40-річчя Визволення, Лиманського району смт. Доброслав, Одеської області, являючись службовою особою та розпорядником бюджетних коштів, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через не сумлінне ставлення до них, з порушенням уклала з ФОП ОСОБА_6 , договір № 1/10 від 24 вересня 2018 р., про придбання по завищеній вартості 10-ть багатофункціональних пристроїв (МФУ) за кодом CPV за ДК 021:2015-30120000-6-Фотокопіювальне та поліграфічне обладнання для офсетного друку, загальною вартістю 164 500,00 грн., а також договір № 4/10 від 24 вересня 2018 р. про придбання по завищеній вартості 10 газонокосарок за кодом CPV за ДК 021:2015-16310000-1 Косарки, загальною вартістю 59 990,00 грн., та 23 бензинових тримерів за кодом CPV за ДК 021:2015-16160000-4 Садова техніка різна, загальною вартістю 137975,85 грн., чим заподіяла шкоду на суму 221 765 грн. 85 коп.
27 квітня 2021 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України.
Обґрунтовуючи необхідність у накладенні арешту на майно слідчий посилався на п.4 ч.2 ст.170 КПК України, що арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Дійсно, згідно п.1 ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно до положень ч.ч.1,2 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
На думку суду і як свідчить з поданого клопотання слідчий не дотримався положень наведеної ч.2 ст.171 КПК України у повному обсязі.
Так, п.1 ч.2 ст.171 КПК України передбачено, що у клопотанні має бути зазначена мета відповідно до положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
Метою накладення арешту, що було зазначено слідчим, є забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, відповідно до п.4 ч.2 ст.170 КПК України
При цьому забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення можливо у разі подачі цивільного позову у кримінальному провадженні відповідно до положень ст.128 КПК України.
Однак, ні у клопотанні ні у матеріалах кримінального провадження доданих до клопотання не має відомостей про заявлений до ОСОБА_4 цивільний позов з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
При цьому суд вважає, що наявність цивільного позову є необхідною складовою для можливості забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення. Відсутність цивільного позову у кримінальному провадженні виключає можливість відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, а також свідчить про безпідставність накладення арешту на майно особи.
Крім наведеного, на думку суду у поданому клопотанні відсутнє відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, що також свідчить про недотримання слідчим під час звернення до суду положень п.1 ч.2 ст.171 КПК України.
З огляду на наведене суд вважає, що підстави для задоволення даного клопотання відсутні.
Керуючись ст.ст.170-173, 370-372, ст.395, КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ Березівського РВП ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000031 від 19 серпня 2020 р. «Про арешт майна» залишити без задоволення.
Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її винесення, а особами які не були під час проголошення у той же строк з дня отримання копії.

Слідчий суддя: __________________________________________