УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 червня 2021 року Жовтневий районний суд
м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

з секретарем: ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська в м. Дніпрі питання щодо доцільності продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 201/1130/21 (провадження № 1-кп/201/552/2021), відомості про яке 24 січня 2020 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000087, стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Першотравенка Магдалинівського району Дніпропетровської області, громадянина України, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська здійснюється розгляд кримінального провадження стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

На розгляд учасників судового провадження було поставлене питання щодо доцільності продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою до спливу двомісячного строку.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про необхідність продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, пославшись на відсутність законних підстав для зміни запобіжного заходу і наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які на даний час продовжують існувати.

Захисник адвокат ОСОБА_5 заперечував проти продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на відсутність достатніх доказів, які б вказували на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, з врахуванням того, що обвинуваченим здійснюються дії по відшкодуванню потерпілим завданої шкоди, дані про особу обвинуваченого і міцність його соціальних зв`язків, у зв`язку із чим, просив застосувати до обвинуваченого менш суворий запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби, який зможе забезпечити належне виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Обвинувачений ОСОБА_4 повністю підтримав думку свого захисника і просив застосувати до нього менш суворий запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби, з метою працевлаштування та виплати заподіяної матеріальної шкоди іншим потерпілим.

Вислухавши думки учасників судового провадження щодо доцільності продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю мотивованою ухвалою скасовує, замінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Судом встановлено, що ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20 квітня 2021 року, з урахуванням наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, строк дії запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою було продовжено до 18 червня 2021 року.

Таким чином, вирішуючи питання щодо доцільності продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд бере до уваги те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які враховувалися при застосуванні і продовженні до обвинуваченого даного виду запобіжного заходу, на час розгляду зазначеного кримінального провадження у суді не відпали, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, санкцією якого передбачено максимальне покарання у виді восьми років позбавлення волі, судовий розгляд кримінального провадження ще не розпочато, у зв`язку з чим, враховуючи принцип безпосереднього дослідження доказів, характер інкримінованого обвинуваченому діяння і тяжкість можливого покарання, що йому загрожує, останній перебуваючи на свободі, буде мати можливість ухилитися від явки до суду, незаконно вплинути на потерпілих, свідків та інших учасників кримінального провадження, а також перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, що з урахуванням обставин, визначених у ст. 178 КПК України, в тому числі, даних про особу обвинуваченого ОСОБА_4 , свідчить про неможливість застосування до останнього іншого більш м`якого запобіжного заходу, котрий, на думку суду, не зможе забезпечити виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, а також запобігти зазначеним вище ризикам, враховуючи також кількість епізодів злочинної діяльності останнього, а отже, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора і продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк тримання під вартою.

В той же час, суд вважає, що застосований до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, хоча й обмежує права та свободи останнього, однак відповідає характеру суспільного інтересу, підставам та меті його обрання, що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги свободи особистості. Всі ці обставини в свої сукупності свідчать про наявність ризиків, визначених в ч. 1 ст. 177 КПК України, що у взаємозв`язку з обвинуваченням у вчиненні тяжкого злочину є підставою для продовження дії найсуворішого запобіжного заходу тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 .

Разом з тим, відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, слід визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, які будуть на нього покладені у разі внесення ним застави. У зв`язку з цим, а також враховуючи положення п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, зокрема, тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачуються ОСОБА_4 , суд вважає за необхідне визначити заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 181 600,00 грн., оскільки застава у меншому розмірі не забезпечить виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків і саме такий розмір застави є необхідним і достатнім у даному випадку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 183, 197, 199, 314-316, 369-372 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 15 серпня 2021 року.

Встановити, що датою закінчення дії цієї ухвали щодо тримання обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою є 15 серпня 2021 року.

Визначити ОСОБА_4 заставу: 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181 600 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот) гривень 00 копійок, у разі внесення якої на рахунок № UA 0017442 в ГУДКСУ м. Києва, отримувач територіальне управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області, , МФО 820172, ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти.

У випадку внесення застави та звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 з-під варти, покласти на нього обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою на визначений час до суду;

- повідомляти суд про зміну місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що у разі не з`явлення його за викликом до суду без поважних причин або не повідомлення ним про причини своєї неявки, або порушення ним обов`язків, покладених на нього цією ухвалою, застава звертається у дохід держави.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана обвинуваченим, його захисником, законним представником, прокурором безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених цим Кодексом та не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Головуючий - суддя: ОСОБА_1