ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6074/21
провадження № 1-кс/753/1146/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" березня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Веселе, Новоодеського району, Миколаївської області, громадянин України, українець, із середньо освітою, одруженого, має двох дітей, має другу групу інвалідності, працює неофіційно вантажником, перебував на обліку у лікаря нарколога за місцем реєстрації, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , притягувався до кримінальної відповідальності за ч. 3 ст. 185 КК України, підозрюваний у кримінальному провадженні № 0000921 від 23.03.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
До Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_4 , погодженого прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000921 від 23.03.2021, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 1 ст. 307 КК України.
Суд, перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши докази по наданих матеріалах, заслухавши думки підозрюваного, захисника, слідчого та прокурора, встановив наступне.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам статті 184 КПК України.
З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві розслідується кримінальне провадження № 0000921, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.03.2021 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні наркотичного засобу з метою збуту, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.
У клопотанні слідчий вказує на ризики зокрема, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Так, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, у вчиненні якого він підозрюється, та можливість призначення йому покарання пов`язаного з позбавленням волі на строк до 8 років. Вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 не має постійного джерела доходів, не працює, єдиним встановленим джерелом його доходів є зайняття протиправною діяльністю, у вчиненні якої він підозрюється.
Оскільки ризики, зазначені вище, мають високий ступінь, у зв`язку з чим інша міра запобіжного заходу, окрім тримання під вартою не зможе забезпечити дотримання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та усунути вказані ризики, слідчий просив клопотання задовольнити.
У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання з підстав зазначених в ньому.
Слідчий клоптання підтримав та просив його задовольнити з обранням альтернативного виду, як застава у 20 прожиткових мінімумі для працездатних осіб.
Захисник заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на не достатність обґрунтування ризиків застосування найсуворішого запобіжного заходу, у зв`язку цим, просив застосувати менш суворий запобіжний захід непов`язаний з триманням під вартою.
Підозрюваний вину у скоєному кримінальному правопорушенні визнав у повному обсязі та підтримав позицію свого захисника, пояснив, що наміру переховуватись від органів досудового розслідування він немає.
Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Так, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні наркотичного засобу з метою збуту, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, за викладених у підозрі обставинах.
23 березня 2021 року о 15:30 год. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
23 березня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.
Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Чеботарь проти Молдови»), яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
Вивчивши матеріали провадження, суд вважає, що зазначені в клопотанні обставини підозри ОСОБА_5 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні мають місце та підтверджується сукупністю достатніх для цього етапі розслідування доказами, а саме:рапортом співробітника поліції від 23.03.2021; протоколом затримання особи, підозрюваного у вчиненні злочину від 23.03.2021, згідно з яким у підозрюваного вилучено 5 пластмасових контейнерів, всередині яких поліетиленові пакетики із кристалічною речовиною білого кольору, обмотані клейкою стрічкою синього кольору; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 23.03.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 23.03.2021; протоколом огляду мобільного телефону від 23.03.2021, згідно з яким вбачається факт здійснення закладок з наркотичним засобом та надіслання відповідних повідомлень із конкретним місцезнаходженням наркотичного засобу; протоколом допиту підозрюваного від 23.03.2021; висновком експерта, згідно з яким в одному із пакетиків, що наданий на ї дослідження міститься наркотичний засіб - метадон; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Разом із тим, у відповідності до статті 17 Закону України від 23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про практику Суду як джерело права. У частині 5 ст. 9 КПК України зазначено, що кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
При цьому рішення Європейського суду з прав людини містять положення відносно того, що посилання на тяжкість обвинувачень як головний чинник при оцінці ймовірності того, що підозрюваний переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини - є недостатнім.
У разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років.
Вивченням особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Веселе, Новоодеського району, Миколаївської області, громадянин України, українець, із середньо освітою, одружений, має двох дітей, має другу групу інвалідності, працює неофіційно вантажником, перебував на обліку у лікаря нарколога за місцем реєстрації, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше притягувався до кримінальної відповідальності за ч. 3 ст. 185 КК України.

Перелічені дані про особу підозрюваного та суворість можливого покарання вказують на існування ризиків переховування від органу досудового розслідування та/або суду, та продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється.
Сукупність вищенаведених обставин дає підстави вважати, що ступінь існуючих ризиків є надзвичайно високим, а відтак, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам та забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує застосування найсуворішого запобіжного заходу, яким є тримання під вартою.
Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може застосовуватися до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Таким чином, оцінюючи в сукупності всі обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, можливість призначення йому покарання у вигляді позбавлення волі до 8 років, характер кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, характеризуючі дані підозрюваного, майновий стан, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, слідчий суддя вважає доведеним що ступінь існуючих ризиків є надзвичайно високим та забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує застосування найсуворішого запобіжного заходу, яким є тримання під вартою.
Відповідно до ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.
Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Пунцельт проти Чехії» (Punzelt v. Czech Republic) № 31315/96 від 25.04.2000 суд визнав, що при визначенні розміру застави крім майнового стану особи слід враховувати майновий стан осіб, у групі з якими було вчинено злочин, а також можливість внесення застави іншими суб`єктами за договірними відносинами, зокрема, страхування, платоспроможність яких не пропорційна майновому стану особи.
Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Таким чином, у якості альтернативи тримання під вартою слідчий суддя встановлює підозрюваному заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, вважаючи, що перспектива втрати застави в такому розмірі може бути достатнім стримуючим фактором, щоб запобігти вищевказаним ризикам.
Крім того, слідчий суддя вважає, що необхідним за умови внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 193-194, 196-198, 309, 369, 372, 395 КПК України, статтями 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 15 год. 30 хв. 21.05.2021 року включно.

Встановити підозрюваному ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у виді застави та визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 45 400 гривень.
У разі внесення застави на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання слідчому документа, що це підтверджує, підозрюваний ОСОБА_5 підлягає звільненню з-під варти.
З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави ОСОБА_5 , зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування і суду та виконувати такі обов`язки: не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до підозрюваного (обвинуваченого) може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 2.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: