КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві 23 червня 2021 року, апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 03 червня 2021 року, відносно

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Матюші Білоцерківського району Київської області, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України,

за участі: прокурора захисника підозрюваного ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою частково задоволено клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_6 , із забороною залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступної доби, в межах строку досудового розслідування, а саме до 30 червня 2021 року, та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПУ України.

Не погоджуючись з таким рішенням, захисник ОСОБА_5 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді, змінити підозрюваному запобіжний захід з нічного домашнього арешту на особисте зобовязання.
Апелянт вважає оскаржувану ухвалу незаконною та необґрунтованою, оскільки слідчим суддею не враховано міцні соціальні зв`язки підозрюваного ОСОБА_6 . Окрім того, не надано оцінку діям підозрюваного після дорожньо-транспортної пригоди до моменту затримання, не встановлено доказів того, що заявлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшились або з`явились нові, які виправдовують продовження дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Заслухавши доповідь судді, доводи захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу, позицію прокурора, який не заперечував проти задоволення апеляційної скарги, матеріали судового провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника в інтересах підозрюваного задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Як убачається з матеріалів судового провадження, Першим слідчим відділом Територіального управління ДБР, розташованого у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 02 листопада 2020 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0002213, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.
02 листопада 2020 року ОСОБА_6 затримано в поряду ст. 208 КПК України, та наступного дня повідомлено про підозру у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило загибель кількох осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Ухвалою слідчого судді Голосіївським районним судом м. Києва від 04 листопада 2020 року до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, до 31 грудня 2020 року включно без визначення розміру застави.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 листопада 2020 року скасовано ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду та ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 31 грудня 2020 року із визначенням застави в розмірі 1 500 000 (один мільйон п`ятсот тисяч) гривень.
Постановою першого заступника Генерального прокурора від 28 грудня 2020 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 03 лютого 2021 року.
Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 30 грудня 2020 року відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та відносно підозрюваного ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці у межах строку досудового розслідування.
Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 15 березня 2021 року, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту змінено на нічний домашній арешт.
Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 29 березня 2021 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002213 продовжено до 9 місяців, тобто до 03 серпня 2021 року.
Також, того ж дня, ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_6 у період часу з 22 год. 00 хв. до 07. год. 00 хв. наступної доби до 03 червня 2021 року.
25 травня 2021 року прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з клопотанням про продовження строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_6 , із забороною залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , на два місяці.
Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 03 червня 2021 року клопотання задоволено частково, продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_6 , із забороною залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступної доби, в межах строку досудового розслідування, а саме до 30 червня 2021 року, та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПУ України.
Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми обрання запобіжного заходу.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.
Згідно з вимогами ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Відповідно до вимог ч. 6 даної статті у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України.
Розглядаючи клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності зазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та обставини життя особи, які можуть свідчити про збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інші способи неналежної процесуальної поведінки.
Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри в даному кримінальному провадженні, колегія суддів вважає, що сукупність матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для продовження підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу, всупереч доводам апеляційної скарги.

Оцінюючи доводи та обставини, на які посилається орган досудового розслідування у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні дані свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Незважаючи на те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначено у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно прийняти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року)

Окрім того, колегія суддів не перевіряє доведеність вини підозрюваного ОСОБА_6 , оскільки це віднесено до повноважень суду при розгляді кримінального провадження по суті.

У клопотанні органу досудового розслідування зазначено про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які не зменшилися і продовжують існувати.

Вивченням матеріалів судового провадження встановлено, що органом досудового розслідування доведено те, що вказані ризики продовжують існувати, слідчим суддею в межах КПК України їх оцінено, що дає законні підстави для обмеження волі ОСОБА_6 на даному етапі розслідування кримінального провадження.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів погоджується з рішенням слідчого судді щодо необхідності задовольнити клопотання прокурора, оскільки він в повному обсязі довів суду обставини, за якими закон пов`язує можливість продовження дії запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, який забезпечить виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків.

Доводи сторони захисту щодо недоведеності наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вказують на незгоду з наданими стороною обвинувачення матеріалами, а тому їх слід визнати непереконливими.

Ухвала слідчого судді відповідає вказаним вимогам.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи колегія суддів не вбачає достатніми для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, оскільки вони спростовуються матеріалами провадження, а тому апеляційна скарга захисника з викладеними в ній доводами, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 199, 309, 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 03 червня 2021 року, якою частково задоволено клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_6 , із забороною залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступної доби, в межах строку досудового розслідування, а саме до 30 червня 2021 року, та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПУ України, - залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , - без задоволення.
Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:
ОСОБА_8 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Єдиний унікальний № 752/21618/20 Слідчий суддя в 1-ій інстанції: ОСОБА_9
Провадження № 11сс/824/3816/2021 Доповідач: ОСОБА_8

Категорія ст. 181 КПК