Справа № 944/3936/21
Провадження №1-кс/944/524/21
/про накладення арешту на майно/
28.07.2021 рокум.Яворів

Досудовим розслідуванням встановлено, що 23 липня 2021 року, близько 12 год. 06 хв., гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , під час слідування на виїзд з України в міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Краківець» на транспортному засобі марки «Мерседес», реєстраційний номер НОМЕР_1 , запропонував та в подальшому надав прикордонному наряду «СЗПН» майстру сержанту ОСОБА_6 неправомірну вигоду в розмірі 100 євро, щодо безперешкодного пропуску його пасажира по кольоровій світлокопії нотаріально-посвідченої згоди батька.
23.07.2021 вищевказані банкноти за участю двох понятих було оглянуто у приміщенні службового кабінету МПП «Краківець» та поміщено у пакет «Національна поліція України» SUD№ 1025692.
26.07.2021 року постановою слідчого СВ Яворівського ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 вищенаведені вилучені речі визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, скерувала на адресу суду заяву, у якій просить клопотання розглядати у її відсутності. Клопотання підтримала та просить таке задовольнити.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Як вбачається з вимог ч.1 ст.40 КПК України, слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.
Відповідно до п.5 ч.2 ст.40 КПК України, слідчий уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.
23.07.2021 вищевказані банкноти за участю двох понятих було оглянуто у приміщенні службового кабінету МПП «Краківець» та поміщено у пакет «Національна поліція України» CUD№ 1025692.
26.07.2021 року постановою слідчого СВ Яворівського ВП ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_3 вищенаведені вилучені речі визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Клопотання слідчого про арешт майна подано з додержанням вимог ст.171 КПК України.
Згідно з ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Правовою підставою арешту майна є ухвала слідчого судді або суду. Це положення обумовлено вимогою ст.41 Конституції України, яка передбачає виключно судовий порядок позбавлення права власності.
Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним ч.2 ст.167 КПК України.
Клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею у відповідності до вимог ч.1 ст. 172 КПК України.
Зважаючи на викладене в сукупності з обставинами кримінального провадження, слідчий суддя переконаний, що для ефективного проведення розслідування існує потреба у збереженні речових доказів у даному кримінальному провадженні, які самі по собі та в сукупності з іншими речами мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні та встановлення істини по суті. Застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження щодо майна будь-якої особи є виправданим та необхідним у кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також запобігатиме настанню будь-яких негативних наслідків.
На підставі викладеного, керуючисть ст.ст.98-100, 107, 170-173, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Місцем зберігання речових доказів визнати камеру зберігання речових доказів Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області, за адресою: м.Яворів вул.І.Франка,16, Львівської області.
Виконання даної ухвали доручити слідчому СВ Яворівського РВП ГУ НП України у Львівській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 .
Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору та іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Ухвала підлягає до негайного виконання .
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення відповідно до п. 9 частини 1 ст.309, ст.395 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1