Провадження № 1-кс/947/9849/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.07.2021 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0000150 від 11.02.2020 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки, з вищою освітою, не заміжньої, не працюючої, раніше не судимої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 321 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді надійшло клопотання слідчого, погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 ..
В судовому засіданні під час розгляду вищевказаного клопотання від прокурора, в порядку ст. 185 КПК України, надійшло клопотання про заміну клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, тому відносно останньої неможливо застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування стороною обвинувачення клопотання про застосування запобіжного заходу.
Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, у невстановленому досудовим розслідуванням місці ОСОБА_5 та ОСОБА_7 за попередньою домовленістю, діючи умисно, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, не маючи спеціального на те дозволу, незаконно придбали дифенгідрамін (димедрол), та почали зберігати за місцем свого мешкання.
19.04.2021 року у проміжок часу з 15 години 00 хвилин по 15 годину 20 хвилин, ОСОБА_5 за попередньою домовленістю з ОСОБА_7 , спільно визначивши місце зберігання сильнодіючого лікарського засобу, безконтактним способом, а саме шляхом «закладок» незаконно збула дифенгідрамін (димедрол), масою 0,60г., який знаходився в полімерному згортку, що заховала за адресою: АДРЕСА_2 , за що отримала грошову винагороду у розмірі 600 гривень. Вищезазначений згорток із дифенгідраміном (димедролом), масою 0,60 г., який ОСОБА_5 за попередньою змовою з ОСОБА_7 незаконно збула оперативну закупнику ОСОБА_8 , в подальшому був добровільно виданий останнім працівникам поліції під час огляду 19.04.2021 року.
Сторона обвинувачення звертається з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від трьох до п`яти років, та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 :
- згідно з п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні;
- згідно п. 4 ч. 1 ст.177 КПК України ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадження іншим чином, а саме перешкоджати встановленню осіб, які також можуть бути причетними до вчинення зазначеного кримінального правопорушення;
- згідно п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як остання не працевлаштована та не має постійного місця роботи.
2.Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підтримав у повному обсязі.

Захисник підозрюваної в судовому засіданні просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час.

Підозрювана в судовому засіданні просила застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час, вказавши, що на вона допомагає тітці, яка не може виходити з дому.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Ч. 1 ст. 181 КПК України - домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 321 КК України.
Згідно матеріалів поданого клопотання, 19.07.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 321 КК України, тобто у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту, а також у незаконному збуті сильнодіючого лікарського засобу, без спеціального на те дозволу, вчиненому за попередньою змовою групою осіб.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 321 КК України, підтверджується: протоколом за результатами проведення негласних слідчо-розшукових заходів від 19.04.2021 року, протоколом огляду від 19.04.2021 року, висновком експерта №СЕ-19/116-21/7190-НЗПРАП від 31.05.2021 року, протоколом за результатами проведення негласних слідчо-розшукових заходів від 29.04.2021 року, та іншими матеріалами клопотання в сукупності.
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1, ч. 2 ст. 307 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.
4.1.1. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
При вирішенні питання щодо існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує те, що в рамках кримінального провадження наявні особи свідків, тому підозрюваній при ознайомлені стануть відомі анкетні дані останніх, які в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід також враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

В частині існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя бере до уваги обставини вчинення кримінального правопорушення, його корисливий характер, а також характеризуючи дані підозрюваної, відповідно до яких остання офіційно не працює, тобто не має постійного джерела прибутку та офіційного заробітку, ймовірно слідчий суддя приходить до переконання, що існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді вчинення іншого кримінального правопорушення.

Щодо існування ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, на який посилається в клопотанні сторона обвинувачення, слідчий суддя зазначає, що вказане посилання є формальним, існування зазначеного ризику необґрунтоване та не підтверджене належними доказами. Крім того, в клопотанні не конкретизовано яким чином підозрювана може перешкоджати кримінальному провадженню.
4.3. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, по відношенню до домашнього арешту більш м`якими запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваної ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжних заходів у вигляді застави, особистого зобов`язання та особистої поруки, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваною обов`язків.

Разом з тим, з огляду на характеризуючи дані підозрюваної, відповідно до яких остання раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася, має постійне місце реєстрації та проживання, допомагає тітці, тобто має міцні соціальні зв`язки, слідчий суддя приходить до переконання, що застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.
Беручи до уваги фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваною ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 321 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, можливо шляхом застосування відносно такої особи запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час.
На підставі викладеного, враховуючи обґрунтованість підозри, характеризуючи дані підозрюваної, а також встановлені в судовому засіданні ризики, слідчий суддя приходить до переконання що клопотання сторони обвинувачення підлягає частковому задоволенню.
Таким чином, керуючись ст.ст. 176-178, 181, 186, 193, 194-196, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0000150 від 11.02.2020 року - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 19.09.2021 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 строком до 19.09.2021 року, наступні обов`язки:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора чи суду на визначений ними час;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Копію ухвали про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1