Справа № 646/6636/20
№ провадження 1-р/646/20/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30.11.20 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові заяву адвоката ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали Червонозаводського районного суду м.Харкова від 23 листопада 2020 року,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Червонозаводського районного суду м.Харкова перебуває скарга адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 23 листопада 2020 року, постановленою у рамках розгляду вищевказаної скарги, у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції у справі відмовлено.

25 листопада засобами Електронного суду адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про роз`яснення ухвали Червонозаводського районного суду м.Харкова від 23 листопада 2020 року. Посилався на те, що в ухвалі суду вказано, що адвокат ОСОБА_3 не з`явився у судове засідання, будучи належним чином повідомленим, про причини своєї неявки суду не повідомив та що, оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося. У зв`язку з чим, адвокат ОСОБА_4 просив суд роз`яснити, яким чином до оголошення судового рішення, яким йому було відмовлено у задоволенні клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, він повинен був повідомити суду про причини своєї неявки або з`явитись у судове засідання, а також, чому фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів, яке є обов`язковим, не здійснювалось. Крім того, просив провести судовий розгляд у режимі відеоконференції з робочим місцем його адвоката ОСОБА_5 .
Учасники судового провадження у судове засідання не прибули, про день, час та місце розгляду заяви були повідомлені своєчасно і належним чином, відповідно до ч.2 ст. 380 КПК України їх неприбуття не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи №646/6636/20, вважає відсутніми підстави для роз`яснення ухвали Червонозаводського районного суду м.Харкова від 23 листопада 2020 року, виходячи з такого.
Згідно з ч.1 ст.380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.
При цьому, роз`яснення рішення - це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду.
Тобто, підставою для роз`яснення судового рішення є його незрозумілість, зокрема коли в ньому припускається кілька варіантів тлумачення; роз`яснюються не висновки, яких дійшов суд, а ухвалене судове рішення; а також у разі утруднення чи неможливості його виконання. Роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.
Тому механізм, визначений у ст. 380 КПК, не може використовуватися, якщо учасник процесу не згоден з мотивами судового рішення, порушує питання про внесення змін або нових даних у судове рішення.
Як вбачається зі змісту ухвали Червонозаводського районного суду м.Харкова від 23 листопада 2020 року, в її мотивувальній частині зазначені підстави, з яких суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, які є зрозумілими та належним чином мотивованими. При цьому, у зазначеній ухвалі судом надана оцінка в тому числі доводам заявника щодо можливості проведення судового засідання в режимі відеоконференції поща межами приміщення суду з робочого місця адвоката за допомогою системи EASYCON або іншої системи, яка використовується судом при здійсненні дистанційного судового провадження.
Зі змісту заяви про роз`яснення судового рішення слідує, що адвокат ОСОБА_3 не згодний по суті з процесуальним порядком проведення судового засідання щодо розгляду його клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконфкеренції з робочого місця адвоката.
Ухвала Червонозаводського районного суду м.Харкова від 23 листопада 2020 року є зрозумілою, не містить будь-яких неточностей та не допускає різних варіантів тлумачення, усі частини рішення викладені повно та ясно, розуміння яких труднощів не викликає.
За таких обставин, з урахуванням зазначених вище вимог кримінального процесуального закону, ухвала Червонозаводського районного суду м.Харкова від 23 листопада 2020 року не підлягає роз`ясненню на підставі викладених в заяві адвоката ОСОБА_3 доводів, мотиви ж прийняття судового рішення не підлягають роз`ясненню в порядку ст. 380 КПК України.
Щодо клопотання заявника про розгляд заяви в режимі відеоконфкеренції з робочого місця адвоката, суд зазначає таке.
Відповідно до вимог частин 1 та 2 ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), зокрема, у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження у судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин. Суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.
З метою забезпечення реалізації положень ст.366 КПК України та встановлення єдиного порядку роботи з технічними засобами відеозапису ходу і результатів процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції під час судового засідання (кримінального провадження), Наказом Державної судової адміністрації України від 15.11.2012 № 155 було затверджено Інструкцію про порядок роботи з технічними засобами відеозапису ходу і результатів процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції під час судового засідання (кримінального провадження), а також компетентними органами було проведено обладнання органів досудового слідства, відповідних судів, а також установ попереднього ув`язнення та установ виконання покарань технічними засобами проведення дистанційного провадження у режимі відеоконференції. Проведення судового засідання в Україні у режимі відеоконференції забезпечується лише ліцензованою програмою TrueConf, яка забезпечує учасникам процесу інформаційну безпеку.
При цьому, пунктом 1.2.1 вище вказаної Інструкції передбачено, що учасники судового процесу (кримінального провадження) можуть брати участь у процесуальних діях у режимі відеоконференції лише за наявності технічної можливості для її проведення у відповідних судах, державних органах чи установах.
Крім цього, слід зазначити про те, що безпосередньо процес організації проведення судового засідання в режимі відеоконференції згідно ст.366 КПК України покладається одночасно як на суд, що розглядає відповідне провадження, так і на суд (або орган досудового слідства, або установу попереднього ув`язнення, або установу виконання покарань) за територіальним місцезнаходженням учасника судового процесу, що обрав такий вид участі у засіданні.
В цьому випадку може бути забезпечено реалізацію положень ч. 4 ст. 336 КПК України, яка передбачає обов`язок суду вручити особі, яка бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, пам`ятку про її процесуальні права та перевірити її документи, що посвідчують особу.
При проведенні судового засідання в режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, із використанням власного облікового запису на платформі «TrueConf», реалізація положень ч. 4 ст. 366 КПК України, є неможливою.
Крім того, 23.04.2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 558-IX від 13.04.2020.
Так, відповідно до п. 20-5 розділу XI "Перехідні положення" КПК України розгляд питань, віднесених до повноважень слідчого судді, суду (крім розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою) за його рішенням, прийнятим з власної ініціативи або за клопотанням сторони кримінального провадження, може бути проведено у режимі відеоконференції, про що повідомляються сторони кримінального провадження у порядку, визначеному статтею 135 цього Кодексу.
Проведення судового засідання у режимі відеоконференції, у тому числі під час судового провадження, здійснюється на умовах, визначених абзацом сьомим цього пункту, з дотриманням правил, передбачених частинами третьою - дев`ятою статті 336 цього Кодексу.
Виходячи з викладеного, у кримінальному провадженні всі питання проведення процесуальних дій у режимі відеоконференції (дистанційне судове провадження) під час судового провадження, як і раніше, регламентовано ст. 336 КПК України. При цьому, проведення відеоконференцзв`язку під час судового засідання за участі сторін поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів учасників цією нормою не передбачено.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 336, 380 КПК України, суд
У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали Червонозаводського районного суду м. Харкова від 23 листопада 2020 року відмовити.
Ухвала протягом семи днів з дня її проголошення може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Червонозаводський районний суд м. Харкова.
Слідчий суддя ОСОБА_1