н/п 1-кс/953/8396/20
"02" листопада 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
До Київського районного суду м. Харкова 30.10.2020 надійшло клопотання прокурора, в якому він просить:
На обґрунтування клопотання прокурор вказує, зокрема, що підставою для внесення відомостей стало повідомлення ГВ ЗНД УСБУ в Харківській області відповідно до якого 21.09.2020 Орільським селищним головою ОСОБА_4 було підписано рішення LXI сесії VII скликання Орільської селищної ради Лозівського району Харківської області «Про призначення місцевого референдуму» на 22.10.2020 щодо створення Орільської об`єднаної територіальної громади, яке підтримало 14 депутатів вказаної ради.
Зокрема, Орільський селищний голова ОСОБА_5 за підтримки депутатів Орільської селищної ради «пролобіював» питання місцевого референдуму з метою створення Орільської об`єднаної територіальної громади у складі громади селища Орілька та громад наступних сіл Петропілля, Українське, Хижняківка, Яблучне, Запарівка, Захарівське, Шугаївка, замість входження останньої до Лозівської ОГТ, згідно чинного законодавства.
При цьому, п. 5 ст. 7 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачає порядок призначення та проведення місцевого референдуму, а також перелік питань, що вирішуються виключно референдумом, визначаються законом про референдум, однак, на даний час, Закон України «Про всеукраїнські та місцеві референдуми» визнано неконституційним згідно рішення Конституційного суду № 4-р/2018 від 26.04.2018.
Крім того, вищевказані дії порушують Розпорядження Кабінету міністрів України від 12.06.2020 року № 725-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Харківської області».
23.10.2020 виявлені під проведення вищевказаних оглядів місця події предмети та документи визнані речовими доказами.
Предмети, вилучені за результатом проведення вищевказаних оглядів місця події відповідають критеріям ст. 98 КПК України та можуть свідчити про причетність посадових осіб Орільської селищної ради Лозівського району Харківської області, та/або інших осіб до вчинення вищевказаного злочину.
Таким чином, на підставі вищезазначеного можна дійти висновку, що вказані предмети відповідають критеріям, зазначеним у ч. 3 ст. 170 КПК України.
Відповідно до ст.171 КПК України, конкретними фактами та доказами, що можуть свідчити про володіння, користування чи розпорядження особою майном, що належить арештувати, є копія рішення Орільської селищної ради від 21.09.2020 про призначення місцевого референдуму, підписане селищним головою ОСОБА_4 , копія розпорядження №02-03/47 від 25.09.2020 «про створення Орільської селищної комісії з проведення місцевого референдуму», підписане селищним головою ОСОБА_4 , копія розпорядження 02-03/48 від 01.10.2020 «Про утворення дільниць для голосування та виділення приміщень із зазначенням їх адрес», підписане селищним головою ОСОБА_4 , копія розпорядження №02-03/49 від 05.10.2020 «Про утворення дільничних комісій з проведення місцевого референдуму».
Зважаючи на викладене, на час досудового розслідування та судового провадження на вказані предмети та документи необхідно накласти арешт з метою збереження речових доказів та недопущення його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів та документів які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Місцем зберігання вилучених 22.10.2020 в ході оглядів місця події предметів є слідчий відділ УСБУ в Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. Мироносицька, 2.
Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, в матеріалах справи міститься заява прокурора, в якій він просить провести судове засідання за його відсутності, клопотання підтримує в повному обсязі.
В судове засідання представник власника майна Орільської селищної ради Лозівського району Харківської області не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи.
Оскільки відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя розглядає клопотання за їх відсутності.
Згідно копії розписки, вказана ухвала слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 23.10.2020 отримана прокурором ОСОБА_3 27.10.2020 о 17.00 год.
Відповідно до абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
На виконання вимог абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, прокурор повинен був звернутися до суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, тобто до 23.10.2020, інакше майно мало бути повернуто особі, у якої воно було вилучено.
В передбачений кримінальним процесуальним законодавством строк стороною обвинувачення, як встановлено вище, подано до суду клопотання про арешт майна.
Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час огляду.
Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, у випадках, передбачених частиною 5 статті 171 КПК України.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
За змістом ч. 3 ст. 172 КПК України, в разі повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Як зазначено вище, згідно копії розписки, вказана ухвала слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 23.10.2020 отримана прокурором ОСОБА_3 27.10.2020 о 17.00 год., та в подальшому вказане клопотання надійшло до канцелярії Київського районного суду м. Харкова 30.10.2020, таким чином, згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України, передбачений законом строк в сімдесят дві години для усунення недоліків прокурором не порушено.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч.2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане в клопотанні майно, оскільки прокурор довів наявність достатніх підстав вважати, що вказані речі та документи є речовими доказами та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Визначити місцем зберігання арештованого майна - камеру зберігання речових доказів слідчого відділу УСБУ в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Мироносицька, 2.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами які не були присутні при проголошенні ухвали в той же строк з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя - ОСОБА_1