Провадження № 1-кс/643/4383/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2020 року Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова Задорожна А.М., за участю секретаря судового засідання Тугайбей В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання інспектора СД Московського ВП ГУНП в Харківській області Музика М.Ю., про арешт майна в кримінальному провадженні за №00001215 від 15.10.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Досудовим розслідуванням встановлено, що Московським відділом поліції ГУ Національної поліції в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №00001215 від 15.10.2020, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

14.10.2020 до Московського ВП ГУНП в Харківській області надійшов рапорт про те, що 14.10.2020 за адресою: м. Харків, вул. Світла 13, було виявлено невстановлену особу, у якого було виявлено та вилучено речовину рослинного походження, полімерна пляшка на горловині якої знаходиться фольга з нашаруванням невідомої речовини, зовні схоже на наркотичну речовину (ЖЕО № 47793 від 14.10.2020).

В ході огляду місця події, проведеного в період часу з 09:25 год. до 10:00 год. 14.10.2020 за адресою: м. Харків вул. Світла 13, у гр. ОСОБА_1 було виявлено та вилучено паперовий згорток з невідомою речовиною рослинного походження, пластикову пляшку на горловині якої знаходиться фольга з нашаруванням невідомої речовини, які поміщено у паперовий конверт та скріплено підписами слідчого та понятих.

Інспектор СД Московського ВП ГУНП в Харківській області звернувся до суду з клопотанням про арешт вилученого майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Посилаючись на те, що вилучене майно підтверджує наявність ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, існують підстави вважати, що воно є предметом злочину, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, слідчий просить накласти на нього арешт.

В судове засідання прокурор, інспектор СД не з`явилися, до його початку подали заяву, в якій клопотання підтримали та просили суд його задовольнити, розглядати справу за їх відсутності.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Протокол огляду місця події складено 14.10.2020, з клопотанням про арешт майна прокурор звернувся 19.10.2020. З клопотанням про арешт майна слідчий також подав клопотання про поновлення процесуальних строків для звернення з клопотанням про арешт майна, зазначивши, що строки пропущені через занятість у проведенні слідчих дій по іншим кримінальним провадженням.

Слідчий суддя вважає причини пропуску строків для звернення із клопотанням про арешт майна поважними та поновляє строки для звернення з клопотанням.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України, метою арешту майна є збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, отже накладення арешту є обґрунтованим та відповідає виконанню завдань, перелічених в абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 98, 170, 171, 172 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання інспектора СД Московського ВП ГУНП в Харківській області Музика М.Ю. про поновлення строку звернення до суду із клопотанням про арешт майна - задовольнити.

Клопотання інспектора СД Московського ВП ГУНП в Харківській області Музика М.Ю. про арешт майна задовольнити, накласти арешт на майно, яке було вилучено у період часу 09:25 год. до 10:00 год. 14.10.2020 за адресою: м. Харків вул. Світла 13 у гр. ОСОБА_1 , а саме на:

- паперовий згорток з невідомою речовиною рослинного походження який скріплено підписам слідчого та понятих, та печаткою.

- пластикову пляшку на горловині якої знаходиться фольга з нашаруванням невідомої речовини.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Вирішення питання щодо визначення місця зберігання арештованого майна та осіб, відповідальних за його зберігання, покласти на орган досудового розслідування.

Копію ухвали направити прокурору.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя А.М. Задорожна