Провадження №1-кс/369/2096/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.08.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в м. Києві клопотання слідчого СВ Києво- Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000303 від 18.08.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Досудовим розслідуванням встановлено, що 18 серпня 2020 року приблизно о 13 годині 00 хвилин, (більш точного часу досудовим розслідування не встановлено) ОСОБА_4 діючи спільно та за попередньою змовою із ОСОБА_7 та маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, знаходячись у приміщенні торгового залу ТОВ «ТРЕЙДАП» (), розташованого за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Гатне, вулиця Київська, будинок 2В, у відділі алкогольних напоїв, шляхом вільного доступу, переконавшись у тому, що за його діями ніхто не спостерігає, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, взяв, з доступної для покупців магазину, торгової полиці, сховавши до сумки ОСОБА_7 , коньяк марки «Таврія Імперіал 25 років 40%», об`ємом 0,7 л., вартість якого складає 3498 гривень 33 копійки без урахування ПДВ та який належить ТОВ ««ТРЕЙДАП» ()».

Після чого, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 з викраденим місце вчинення злочину покинули, викраденим могли розпорядитись на свій розсуд, але в цей час підійшли працівники охорониТОВ ««ТРЕЙДАП» ()» та викликали працівників поліції.

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Богуслав Київської області, громадянин України, українець, не працюючий, не одружений, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше судимий.

18.08.2020 об 16 год. 20 хв. в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України затримано ОСОБА_4 .

19.08.2020 слідчим за погодженням з прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області повідомлено про підозру ОСОБА_4 у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Вина підозрюваного ОСОБА_4 підтверджується наступними доказами: протоколом прийняття заяви про вчинення злочину, протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України, показами свідка ОСОБА_8 , показами свідка ОСОБА_9 , протоколом огляду місця події та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Згідно п. 3 ч. 2. ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, санкція статті передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк до чотирьох років

У ході досудового розслідування задля об`єктивного його розслідування в розумні строки, виникла необхідність в обранні підозрюваному

ОСОБА_4 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та які вказують, що підозрюваний може:

Переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Також, ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що останній, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за злочин у вчиненні якого підозрюється, який за ступенем тяжкості є злочином середньої тяжності, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявок до органу досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).

Оцінюючи ризик переховування обвинуваченого з позиції практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити наступне:

- підозрюваний не має на утриманні малолітніх дітей та батьків похилого віку, тобто не має стійких соціальних зв`язків.

- не має постійного місця проживання та території м. Києва та Київської області;

- підозрюваний не має місця роботи та постійного джерела доходів.

Вчинити інше кримінальне правопорушення.

Даний ризик обґрунтовується тим що, ОСОБА_4 не має місця роботи та постійного джерела доходів та єдиним джерелом доходів для нього це вчинення інших корисливих кримінальних правопорушеннь.

Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик переховування підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності, за злочин у вчиненні якого він підозрюється.

Таким чином, під час досудового розслідування встановлено реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду і вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_4 необхідно обрати найсуворіший запобіжний захід, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків.

Лише обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, у тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.

Застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, будуть недостатніми для запобігання зазначеним ризикам, так як виходячи зі змісту ст.ст. 179-182 КПК України, вони не позбавляють у повній мірі підозрюваного можливості вільно пересуватися, вчиняти протиправні дії.

Відповідно до практики Європейського суду із захисту прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Наявність вищевказаних ризиків свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, а тому слічий просив суд застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у арештному домі державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Богуслав Київської області, громадянина України, українця, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше судимого, терміном на 60 днів.

Під час судового засідання прокурор вимоги клопотання підтримав з підстав викладених у ньому, просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 просили обрати більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою.

Вислухавши пояснення підозрюваного та його захисника, доводи прокурора щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, дослідивши подані матеріали, дослідивши наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від слідства та суду, цим самим перешкоджати встановленню істини по справі, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом з тим, надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме вагомість наявних доказів, суд приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає.

Таким чином, вважаю, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час забезпечить належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 184,193,194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИ В:
У задоволенні клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000303 від 18.08.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України- відмовити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Богуслав Київської області, громадянина України, українця, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 58 діб, тобто до 16 жовтня 2020 року (включно).
Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:
-перебувати за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , та не відлучатися за межі місця проживання в період часу з 22:00 годин до 07:00 годин наступного дня, окрім як за вимогою слідчого, прокурора та суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього;
-прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, слідчого судді до
суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
-утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у вказаному провадженні.
-здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за межі території України, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали складено 25.08.2020 року.
Слідчий суддя: ОСОБА_1