Справа № 404/3427/20
Номер провадження 1-кс/404/1314/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2020 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю адвоката заявника ОСОБА_3 ОСОБА_4 розглянувши в залі Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000027 за ч. 1 ст. 197-1 КК України,-

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з вище вказаним клопотанням, відповідно до якого просила:
- скасувати арешт земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:8052 загальною площею 25,98000 га, розташовану по АДРЕСА_1 , що належить державі в особі Кіровоградської обласної державної адміністрації.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 08.07.2020 року ухвалою Кропивницького апеляційного суду в рамках кримінального провадження №0000027 за ч. 1 ст. 197-1 КК Українибуло накладено арешт земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:8052 загальною площею 25,98000 га, розташовану по АДРЕСА_1 , що належить державі в особі Кіровоградської обласної державної адміністрації
Так, ОСОБА_3 вказує, що задовольняючи клопотання про накладення арешту на земельну ділянку Кропивницький апеляційний суд виходив із того, що земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:8052 використовується самовільно, за відсутності правовстановлюючих документів.
Застосований арешт не може вважатися обґрунтованим заходом забезпечення у кримінальному провадженні, оскільки не відповідає його змісту та меті.

Захисник заявника в судовому засіданні вимоги клопотання підтримала та просила його задовольнити посилаючись на обставини викладені в ньому. Вказувала, що даний захід забезпечення реально створює загрозу для втрати майна, загибелі тварин - коней, через неможливість їх вигулу і випасання на арештованій земельній ділянці - законним володільцем якого є ОСОБА_3 . Також, оскільки будівлі розташовані на землях, які відведені для потреб іподрому мають власника, та в силу судової практики (п. 52 Постанови ВСУ від 13.02.2019 року №320/5877/17) не є правопорушенням відсутність у власника будівель та споруд зареєстрованого права оренди на земельну ділянку, яка має іншого власника і на якій ця нерухомість розташована.

Прокурор та слідчий про розгляд клопотання повідомлялися належним чином, не з`явилися.
Від прокурора надійшла заява про перенесення розгляду клопотання, у зв`язку з участю в іншому судовому засіданні.
Однак, неявка вказаних осіб не перешкоджає у вирішенні питання про скасування арешту на майно.

Заслухавши пояснення захисника заявника, дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту майна та клопотання про накладення такого арешту (справа №404/3427/20, провадження №1-кс/404/1050/20), слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Встановлено, що слідчим відділом Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області проводиться досудове розслідування за матеріалами кримінального провадження, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000027від 01.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України по факту самовільного використання земельної ділянки державної форми власності з кадастровим номером :02:000:8052 по АДРЕСА_1 .

Слідчий, за погодженням з прокурором 11.06.2020 року звернулася до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про накладання арешту на земельну ділянку державної форми власності з кадастровим номером :02:000:8052 по АДРЕСА_1 .

На обґрунтування застосування такого виду забезпечення кримінального провадження слідчий вказав, що в реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутні відомості про особу користувача, тоді як ділянка використовується, тобто невідома особа самовільно захопила землі державної власності. Земельну ділянку слідчий визнав речовим доказом. Вказував , що земля є об`єктом злочинного посягання. Врожай набуто внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Метою арешту зазначає необхідність збереження речового доказу - земельної ділянки.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 22.06.2020 року, було відмовлено у задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на земельну ділянку державної форми власності з кадастровим номером :02:000:8052.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 08.07.2020 року ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 22 червня 2020 року про відмову у задоволені клопотання слідчого про накладення арешту на земельну ділянку :02:000:8052 по АДРЕСА_1 у кримінальному провадженню внесеного 01 квітня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000027 за ч.1 ст.197-1 КК України скасовано, клопотання слідчого СВ Кропивницького РВП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 від 11 червня 2020 року, погодженого з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_6 про арешт майна у даному кримінальному провадженні - задоволено.

На земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:8052 загальною площею 25,98000 га., розташованої по АДРЕСА_1 , що належить державі в особі Кіровоградської обласної державної адміністрації - накладено арешт із забороною її використання.
Судовим рішенням та матеріалами клопотання встановлено, що 04.11.2016 року між ТОВ «Промагропостач» та ОСОБА_3 було укладено договір купівлі-продажу комплексу будівель, розташованого, за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 5-6).
Право власності ОСОБА_3 на зазначений комплекс будівель зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 04.11.2016 року, що підтверджується витягом з даного реєстру (а.с. 7).
Згідно до розпорядження Голови Кіровоградської обласної державної адміністрації від 12.09.2019 року №1010-р дія договору оренди землі ТОВ «Промагропостач» припинена та надано земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:8052 загальною площею 25,98000 га. в оренду ОСОБА_3 , проте договір оренди оформлено не було (а.с. 16).

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.

Згідно із ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до ст. 8 Загальної декларації прав людини, кожна людина має право на ефективне поновлення у правах компетентними національними судами в разі порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно зі ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Так, при дослідженні матеріалів клопотання про накладення арешту встановлено, що однією з головних підстав накладення арешту було те, що земельна ділянка не маюча відповідного статусу використовувалась у 2018 році для вирощування сільськогосподарських культур. При цьому, будь-якої інформації, що такі культури вирощувались у 2019-2020 роках матеріали клопотання про арешт майна не містять.

Обґрунтовуючи необхідність скасування арешту майна ОСОБА_3 по тексту клопотання, як підставу скасування арешту не посилалась на необхідність вчинення дій пов`язаних із сільськогосподарськими культурами. Не обґрунтовувала цією підставою для скасування арешту і адвокат в судовому засіданні. Фактично обґрунтування клопотання про скасування арешту зводиться до того, що заборона, за текстом Ухвали Кропивницького апеляційного суду, використання земельної ділянки не дозволяє належним чином обслуговувати коней, здійснювати з ними прогулянки, випасати їх.

Так, при прийнятті рішення по даному клопотанню слідчий суддя бере до уваги, що підставою для накладення арешту на вказану земельну ділянку було те, що вона є об`єктом протиправних дій.

Відтак, станом на дату розгляду клопотання інформації про використання даної земельної ділянки для засіяння сільськогосподарської культури слідчому судді не надано, однак досудове розслідування триває, докази використання земельної ділянки не за призначенням не надано, при тому що факт не цільового використання земельної ділянки, принаймні, у 2018 році є доведеним належними та допустимими доказами.
За таких підстав, в арешті майна не відпала потреба, але цей захід забезпечення кримінального провадження має особливі наслідки для його власника, оскільки заборона використання даної земельної ділянки позбавляє фактичного володільця можливості реалізації правомочностей щодо володіння та користування земельними ділянками, на яких розміщені будівлі, проходи, проїзд до яких призводить до надмірного обмеження підприємницької діяльності. Неможливість протягом тривалого часу користуватися земельною ділянкою з кадастровим номером :02:000:8052 створює загрозу для втрати майна розташованого на ній, а також загибелі тварин, які позбавлені вигулу.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання про скасування арешту необхідно задовольнити частково, не скасовуючи арешт, а змінити спосіб його застосування із забороною не цільового використання земельної ділянки її обробки з метою засадження сільськогосподарськими культурами та їх збирання.
Керуючись ст.ст. 174, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000027 за ч. 1 ст. 197-1 КК України - задовольнити частково.
Змінити спосіб арешту земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:8052 загальною площею 25,98000 га., розташованої по АДРЕСА_1 , що належить державі в особі Кіровоградської обласної державної адміністрації, із арешту з забороною користування - на арешт із забороною не цільового використання земельної ділянки її обробки з метою засадження сільськогосподарськими культурами та їх збирання.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1