Справа №519/77/20
Провадження №1-кп/523/919/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.09.2020 року

Колегія суддів Суворовського районного суду міста Одеси в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , секретаря ОСОБА_4 , за участю прокурора ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , представника потерпілої адвоката ОСОБА_7 , в присутності потерпілої та обвинуваченого, розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі в матеріалах кримінального провадження відносно ОСОБА_8 , у скоєнні кримінального правопорушення за ст. 15 ч. 3, ч. 1 ст. 115 КК України, заяву представника потерпілої про відвід колегії суддів, -

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні Суворовського районного суду м. Одеси перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_8 , у скоєнні кримінального правопорушення за ст. 15 ч. 3, ч. 1 ст. 115 КК України.

У судовому засіданні прокурор подав письмове клопотання про продовження домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_8 , оскільки строк дії раніше обраного запобіжного заходу закінчується, а ризики передбачені ст. 177 КПК України не зникли.

Представник потерпілої адвокат ОСОБА_7 заперечував проти продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, та просив змінити обвинуваченому запобіжний захід на тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні не заперечувала щодо продовження запобіжного заходу домашнього арешту з покладанням обов`язків передбачених ст. 194 ч. 5 КПК України.

Обвинувачений підтримав думку свого захисника, та пояснив, що він не має наміру переховуватись від суду.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу з цілодобового домашнього арешту на домашній арешт в певний час доби, оскільки підтверджень щодо працевлаштування обвинуваченого суду не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Разом з тим, згідно ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Зі змісту положень ч. 4 ст. 176 вказаного Кодексу, запобіжні заходи під час судового провадження застосовуються судом за клопотанням прокурора, а зі ст. 178 цього Кодексу слідує, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності визначені цією нормою закону обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей; дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів; розмір майнової шкоди та інше.
Відповідно до ст. 177 зазначеного Кодексу, метою застосування запобіжного заходу, наряду з іншим, є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків кримінального провадження; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або продовжувати злочинну діяльність.

З огляду на ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого; його майновий стан та наявність судимостей; дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів; розмір майнової шкоди та інше.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

З врахуванням сукупності викладеного, суд вивчивши клопотання прокурора та матеріали кримінального провадження, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки ОСОБА_8 , під час розгляду кримінального провадження, суд приходить до висновку, що обвинуваченому можливо обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладанням обов`язків, передбачених ст. 194 ч. 5 КПК Українина 2 місяці.

Керуючись ст.ст. 177-178, 181, 331, 369-372, главою 18 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання прокурора про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, - задовольнити.

продовжити у відношенні обвинуваченого ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на 2 (два) місяці, тобто до 25.11.2020 року.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_8 такі обов`язки:
1.Повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
2.Знаходитись за місцем свого проживання: АДРЕСА_1 , та не відлучатись у період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин.
3.Заборонити ОСОБА_8 будь-яким способом спілкуватись потерпілою та свідками по кримінальному провадженню.
В разі невиконання вищевказаних зобов`язань може бути застосований більш жорстокий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.
Контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно обвинувачених на стадії судового слідства здійснює прокурор.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3