Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/400/20 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.10.2020 року. Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі - ОСОБА_5 ,

за участю прокурора - ОСОБА_6 ,

скаржника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 25 вересня 2020 року про відмову адвокату ОСОБА_7 в задоволенні скарги на бездіяльність службових осіб Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

З представлених матеріалів судового провадження вбачається, що 22 вересня 2020 року адвокат ОСОБА_7 , в порядку передбаченому ст. 303 КПК України, звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда зі скаргою на бездіяльність службових осіб Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, яка виразилась у невнесення до ЄРДР відомостей про перешкоджання працівниками судової охорони його адвокатській діяльності, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.397 КК України.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 25 вересня 2020 року у задоволенні скарги ОСОБА_7 відмовлено.

Рішення слідчого судді мотивовано тим, що заявником не наведено обставин на підтвердження фактичних даних, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.397 КК України, не зазначено в чому саме полягає кримінальне правопорушення, не розкрита сутність перешкод у діяльності адвоката, не зазначено які вимоги до нього було пред`явлено працівниками служби судової охорони поза межами їх повноважень, або в порушення ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Крім того, заява ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення не містить жодних достовірних посилань на факти або обставини, які свідчили б про вчинення кримінального правопорушення, що виключає підстави для внесення до ЄРДР повідомлення про злочин.

В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді, як незаконну та необґрунтовану, постановити нову ухвалу про задоволення його скарги, визнання протиправною бездіяльність службових осіб Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області та зобов`язання внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 25 серпня 2020 року.

Свої вимоги апелянт, з посиланням на ряд рішень Конституційного суду України, а саме рішення від 13.06.2019 року № 4-р/2019 та від 11.12.2007 року № 11-рп/2007, а також ст..ст. 6, 13 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод обґрунтовує тим, що 25 серпня 2020 року працівник служби судової охорони, в порушенням вимог ч.2 ст. 162 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» та п.14 Положення про службу судової охорони, безпідставно не пропустив його до приміщення Кіровоградського окружного адміністративного суду, тим самим перешкодив його професійній адвокатській діяльності, у зв`язку з чим він звернувся до правоохоронних органів з відповідною заявою про злочин, яка зареєстрована в журналі реєстрації за № 44074.

Однак, службові особи Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, в порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості про вчинення працівниками служби судової охорони кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.397 КК України до ЄРДР не внесли, чим порушили його права та законні інтереси.

Крім того, адвокат стверджує, що слідчий суддя, замість того, щоб перевірити процедуру дотримання процесуальних вимог щодо реєстрації заяви про злочин, без перевірки, за відсутності слідчого та прокурора, дійшов передчасного та необґрунтованого висновку про законність дій працівників служби судової охорони, тим самим вийшов за межі його скарги.

Заслухавши доповідача, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, скаржника ОСОБА_7 , який підтримав апеляційну скаргу та просив суд її задовольнити, дослідивши матеріали судового провадження, а також зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга ОСОБА_7 підлягає задоволенню за таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно зі статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до статті 2 Кримінального процесуального кодексу України

завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Кримінальне провадження, згідно з пунктом 10 частини першої статті 3

КПК України - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Отже, судове провадження неможливе без досудового розслідування.

Відповідно до вимог статті 214 КПК України слідчий прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Пунктом 1 розділу 3 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 6 квітня 2016 року № 139, передбачено, що внесення відомостей до реєстру здійснюється на заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.
Тобто, законодавцем чітко встановлено часові межі, протягом яких заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення мають бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання відповідної заяви чи повідомлення.
Таким чином, чинні процесуальні норми законодавства не передбачають для слідчого чи прокурора іншої альтернативи, ніж невідкладне внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
В даному випадку, предметом розгляду скарги адвоката ОСОБА_7 є не оцінка правомірності або неправомірності працівників служби судової охорони, а судовий контроль за дотриманням службовими особами Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області алгоритму процесуальних дій після отримання заяви або повідомлення про злочині і лише після реєстрації такої заяви та проведення відповідної перевірки, можливо дати оцінку про наявність або відсутність у діях працівників служби судової охорони складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.397 КК України.
Тобто, слідчий суддя, розглядаючи скаргу адвоката ОСОБА_7 на бездіяльність службових осіб Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, фактично вирішив питання, які повинні вирішуватись судом під час розгляду справи.
Крім цього, слідчим суддею, під час розгляду скарги ОСОБА_7 , не було взято до уваги положення абзацу двадцять четвертого підпункту 1.1 пункту 1 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (лист від 12 січня 2017 року № 9-49/0/4-17), у якому зазначається, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Крім того, в абзаці двадцять другому підпункту 1.1 пункту 1 вказаного Узагальнення зазначається, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до статті 284
КПК України.
З огляду на стадію кримінального провадження, а також беручи до уваги питання, що вирішуються під час розгляду зазначеного виду скарги, оцінка у процесуальних рішеннях слідчого судді фактичних обставин є неприпустимою. У зв`язку із цим слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК, недостатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину.
Отже, згідно з вимогами частини першої статті 214 КПК України службові особи Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області після отримання від адвоката ОСОБА_7 зави про злочин, зобов`язані були невідкладно, але не пізніше 24 годин від дати отримання такої заяви, внести до ЄРДР відомості та розпочати досудове розслідування, під час якого доказувати обставини, визначені частиною першою статті 91 КПК України.
Однак, в порушення вимог частини першої статті 214 КПК України, службовими особами Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області не було внесено до ЄРДР відомості по заяві ОСОБА_7 та не розпочато досудове розслідування, а заява була лише зареєстрована в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаціний портал Національної поліції України» за № 44074.

Отже, з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарги адвоката ОСОБА_7 на бездіяльність службових осіб Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення, слідчому судді необхідно було врахувати, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви про кримінальне правопорушення. Уповноважені органи зобов`язані лише здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Крім того, суддею залишено поза увагою, що частина перша статті 214 КПК України містить імперативний припис, згідно із яким слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. Частиною четвертою цієї норми КПК України встановлено, що відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Постановляючи 25 вересня 2020 року ухвалу про відмову адвокату ОСОБА_7 у задоволенні скарги на бездіяльність службових осіб Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, слідчий суддя місцевого суду фактично позбавив скаржника права на справедливий суд, оскільки встановлення об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, на які, як на підставу вважати заяву чи повідомлення саме про злочин, вказав у цій ухвалі суддя, можливе тільки під час розгляду справи по суті, що неможливо без здійснення досудового розслідування, яке відповідно до частини другої статті 214 КПК України може розпочатися лише з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

При цьому статтею 9 Конституції України визначено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Конвенцію було ратифіковано Законом України

від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів

№ 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», а тому вона є частиною національного законодавства України.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» визначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами.

Колегія суддів вважає, що висновки слідчого судді про абстрактність та неконкретність заяви адвоката ОСОБА_7 про злочин, при наявності об`єктивних даних, які підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину) є явно передчасні та необґрунтовані.
Більш того, оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених особою, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, є прерогативою слідчого та прокурора.
Аналіз оскаржуваної ухвали слідчого судді від 25 вересня 2020 року у контексті доводів адвоката ОСОБА_7 та з урахуванням наведених норм КПК України, дає колегії суддів апеляційного суду вважати, що під час розгляду цієї скарги на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, слідчим суддею не було вчинено дій з метою дотримання процесуальних вимог щодо розгляду вказаної скарги, а в постановленій за результатами розгляду скарги ухвалі не наведено мотивів та підстав її прийняття, які б відповідно до вимог КПК України, вказували на вчинення судом дій з метою забезпечення належного реагування на заяву скаржника від 25 серпня 2020 року про кримінальне правопорушення.

Керуючись ст.ст. 214, 303, 309, 370 - 372, 376, 407, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -
ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 - задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 25 вересня 2020 року про відмову адвокату ОСОБА_7 в задоволенні скарги про бездіяльність службових осіб Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення - скасувати.

Визнати протиправною бездіяльність службових осіб Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.397 КК України, за заявою адвоката ОСОБА_7 від 25 серпня 2020 року.

Зобов`язати начальника Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за заявою адвоката ОСОБА_7 від 25 серпня 2020 року про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.397 КК України.

Ухвала Кропивницького апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4