Справа № 461/9208/18
Провадження № 1-кс/461/5654/20
У Х В А Л А
26.08.2020 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про проведення експертизи,-
Подане клопотання мотивує тим, що сторона захисту вважає, що перед експертами, які надали Висновок комісійної судово-медичної експертизи №8-9 не було поставлено усіх питань, які б в повній мірі розкривали об`єктивну та суб`єктивну сторону злочинів передбачених ч. 1, 2 ст. 140 КК України.
Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи у його відсутності.
Слідчий в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, наслідки неявки.
Дослідивши матеріали клопотання та докази додані до такого, приходжу до наступного висновку.
Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнений до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
За ст.243 КПК України експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст. 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо:
1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;
2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.
Як вбачається із клопотання, 14.09.2018 під час операції кесарів розтин в пологовому будинку Бориславської центральної міської лікарні, ОСОБА_5 були проведені невдалі спроби інтубації, здійснена трахеостома, внаслідок чого розвинулась пост реанімаційна хвороба. В подальшому цього ж дня, ОСОБА_5 в тяжкому стані переведено до ВАІТ «Львівської обласної клінічної лікарні», її новонароджену дитину було відразу переведено у реанімаційне відділення ЛОДКЛ «ОХМАТДИТ» з діагнозом тяжка асфіксія в родах. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 померла. Відповідно до довідки про причину смерті №816, виданої КЛ ЛОР «Львівське обласне патологоанатомічне бюро» причиною смерті останньої стала невдала інтубація під час операції кесарів розтин.
09 липня 2020 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру за ч. 1, 2 ст. 140 КК України за те, що на думку сторони обвинувачення, вона будучи лікарем акушер-гінекологом з вищою кваліфікаційною категорією за спеціальністю «Акушерство і гінекологія» неналежно виконала свої професійні обов`язки, внаслідок недбалого до них ставлення, а саме після трьох-п`яти невдалих спроб інтубації, виконаної лікарем-анестезіологом ОСОБА_6 та після 3-х зупинок серця у вагітної та проведених реанімаційних заходів, не провела конікотомії з метою забезпечення функції дихання вагітної ОСОБА_5 , не провела трахеостомії з метою забезпечення функції дихання вагітної ОСОБА_5 , хоча володіє повним обсягом хірургічних втручань і повинна надавати швидку і невідкладну медичну допомогу хворим акушерсько-гінекологічного профілю та після проведення трахеостомії з 16.20 год. до 18.10 год. не проводила кесаревого розтину, що в результаті спричинило смерть породіллі ОСОБА_5 та тяжкі наслідки для її дитини ОСОБА_7 .
Стороною обвинувачення була проведена комісійна судово-медична експертиза за результатами якої було складено Висновок комісійної судово-медичної експертизи №8-9. Після ознайомлення із змістом висновку та матеріалами кримінального провадження захисником було виявлено, що перед експертами не було поставлено ряд запитань, які мають істотне значення для даного кримінального провадження.
Адвокат ОСОБА_3 у клопотанні зазначає, що необхідність у призначенні додаткової комісійної судово-медичної експертизи є у зв`язку з тим, що Висновок №8-9 комісійної судово-медичної експертизи не дозволяє дати повний та належний висновок щодо усіх обстави справи та стороною обвинувачення не поставлено перед експертами при проведенні первинної експертизи ряд запитань, що мають істотне значення для даного кримінального провадження.
Зокрема, як вбачається з матеріалів кримінального провадження до надання медичної допомоги гр. ОСОБА_5 серед інших також був залучений завідувач акушерсько-гінекологічним відділенням КНП «Центральна міська лікарня м.Борислава» ОСОБА_8 , що й не заперечується ним самим при його, лікар-хірург ОСОБА_9 (з показів лікаря-хірурга ОСОБА_10 ), лікар-анестезіолог ОСОБА_11 (протокол допиту лікаря-анестезіолога ОСОБА_11 Т.2, а.с. 163-166), а також дві бригади швидкої медичної допомоги у складі лікаря ОСОБА_12 і лікаря ОСОБА_13 .
Проте, при призначенні та проведенні комісійної судово-медичної експертизи (Висновок №8-9) взагалі не було враховано участі та ролі вищезгаданих лікарів у наданні медичної допомоги гр. ОСОБА_5 на предмет правомірності їхній дій чи бездіяльності.
При цьому у п. 33, 34 Висновку комісійної судово-медичної експертизи №8-9 зазначено, що відповідальність за надання медичної допомоги вагітній ОСОБА_5 під час перебування в пологовому відділенні була покладена і на завідуючого цього відділення ОСОБА_8 , але в подальшому ОСОБА_8 «зникає» з поля зору експертів та слідства і експерти не включають його у коло відповідальних за наслідки осіб. ОСОБА_8 не було повідомлено про підозру хоч він і був відповідальним за надання ОСОБА_5 медичної допомоги.
Тим не менше, ОСОБА_8 та інші лікарі, які були залучені до надання ОСОБА_5 медичної допомоги 14.09.2018 р. і далі залишаються в свідках. Це пов`язано виключно з тим, що сторона обвинувачення навіть не поставила перед експертами питання про роль лікарів ОСОБА_8 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 у наданні ОСОБА_5 медичної допомоги, її повноту, достатність, належність і чи надана/не надана ними медична допомога перебуває у причинно-наслідковому зв`язку з наслідками, які настали. Більше того, кожен з цих лікарів прибував до ОСОБА_5 у різний час, а відтак обсяг та види медичної допомоги (в т.ч. невідкладної), які потребувала ОСОБА_5 залежали від її стану у конкретний момент. В свою чергу, перед експертами навіть не ставилось питання про те, чи потребувала та яку медичну допомогу потребувала ОСОБА_5 на момент прибуття лікарів ОСОБА_8 , ОСОБА_11 , ОСОБА_14 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , чи було в компетенції цих лікарів надавати ОСОБА_5 ту медичну допомогу, яку вона потребувала на час їх прибуття та чи є в їхніх діях/бездіяльності причинно-наслідковий зв`язок із смертю ОСОБА_5 та тяжкими наслідками, які настали для ОСОБА_15 .
Тому, ці обставини мають істотне значення для даного кримінального провадження і мають бути з`ясовані при проведенні додаткової комісійної судово-медичної експертизи.
По-друге, як видно з повідомлення про підозру ОСОБА_4 підозрюється у тому, що не провела ОСОБА_5 трахеостомію та конікотомію. Проте, Висновок комісійної судово-медичної експертизи №8-9 не враховує той факт, що лікар акушер-гінеколог ОСОБА_4 після зупинки серцебиття проводила гр. ОСОБА_5 непрямий масаж серця (при цьому зупинка серцебиття відбувалась триччі), що підтверджується показами завідувача акушерсько-гінекологічним відділенням КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» ОСОБА_8 (Т.2, а.с.116-120) та її ж показами (Т.2, а.с.63-68). Відтак, ОСОБА_4 була залучена до контролю за серцебиттям ОСОБА_5 та плоду, а тому не могла одночасно відповідати за дві окремі ділянки невідкладної медичної допомоги враховуючи і те, що в будь-який момент могла початись операція кесаревого розтину (в разі стабілізації стану породіллі). В той же час, перед експертами навіть не було поставлено питання про те, чи можливо (як фізично так і практично) одночасно робити непрямий масаж серця, відповідаючи за контроль за серцебиттям ОСОБА_5 , і робити трахеостомію та конікотомію.
По-третє, Висновок комісійної судово-медичної експертизи №8-9 не розкриває відповіді на питання черговості дій кожного з учасників надання ОСОБА_5 медичної допомоги з врахуванням спеціалізації та, субординації (ієрархії) лікарів в операційній. Зокрема, при не проведенні лікарем-анестезіологом ОСОБА_6 трахеотомії чи конікотомії (незалежно від підстав такого не проведення) її повинен був зробити лікар-хірург ОСОБА_10 , в разі не проведення цих маніпуляцій ним, це повинен був зробити інший лікар-хірург, який прибув з ним ОСОБА_9 . Оскільки, далі прибув інший лікар-анестезіолог ОСОБА_11 трахеотомію/конікотомію мав робити він.
Сторона захисту вважає, що черговість дій лікарів, залучених до надання ОСОБА_5 медичної допомоги в КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» по проведенню трахеостомії/конікотомії після невдалих спроб інтубації в разі невдалих спроб лікарів чи їх самоусунення від цього виду невідкладної медичної допомоги, мала б виглядати наступним чином: Вузькоспеціалізовані фахівці Лікарі-анестезіологи ОСОБА_6 і ОСОБА_11 - Лікарі-хірурги ОСОБА_10 , ОСОБА_9 - Лікарі бригади ШМД ОСОБА_12 , ОСОБА_13 - Завідуючий акушерсько-гінекологічним відділенням ОСОБА_8 - Лікуючий лікар акушер-гінеколог ОСОБА_16 .
Чітке визначення ролі кожного з лікарів, які надавали медичну допомогу ОСОБА_5 в КНП «Центральна міська лікарня м.Борислава» (в тому числі, залежно від часу прибуття цих лікарів для надання медичної допомоги ОСОБА_5 ), черговості дій кожного із залучених лікарів, які вони зробили та мали б зробити полегшить визначення ступеня їх вини, її відсутності чи наявності.
Тому, перед експертами слід було б ще поставити питання про субординацію лікарів в операційній палаті та хто повинен був очолювати реанімаційні заходи ОСОБА_5 , чи мали право лікарі не виконувати вказівок керівника реанімаційної чи операційної бригади, та чи мали право лікарі, які не очолювали реанімаційну (операційну) бригаду самостійно, на власний розсуд надавати будь-яку медичну допомогу всупереч чи без вказівки керівника реанімаційної (операційної) бригади. Необхідність вирішення цього питання зумовлена тим, що до надання невідкладної медичної допомоги ОСОБА_5 були залучені як вузькоспеціалізовані лікарі анестезіологи ОСОБА_6 та ОСОБА_11 , так і хірурги ОСОБА_10 , ОСОБА_9 (широкий хірургічний профіль), лікарі бригади ШМД ОСОБА_12 , ОСОБА_13 (в чиї обов`язки мало б входити надання невідкладної медичної допомоги), завідувач акушерсько-гінекологічним відділенням ОСОБА_8 , лікуючий лікар ОСОБА_16 , а тому субординація і порядок дій кожного з лікарів впливає на об`єктивну та суб`єктивну сторону діяння чи їх відсутність. Наявність чіткої субординації в операційній, необхідність виконання вказівок керівника реанімаційної бригади та неможливість самостійного прийняття будь-яких рішень щодо реанімаційних заходів взагалі виключатиме кримінальну відповідальність ОСОБА_4 , яка лише асистувала лікуючому лікареві ОСОБА_16 .
По-третє, згідно п. 19, 21 Висновку комісійної судово-медичної експертизи №8-9 вбачається, що о 13.30 год. породіллі ОСОБА_5 було накладено ларингеальну маску, про що нібито є запис у медкарті. Як уже було зазначено вище в протокольну частину висновку комісійної судово-медичної експертизи вносяться дані матеріалів справи і медичної документації з обов`язковим зазначенням повної назви цих документів. Проте, ні в протокольній ні в підсумковій частині (п. 19, 21) Висновку комісійної судово-медичної експертизи №8-9 не зазначено, що це за медкарта і віднайти відповідний запис серед копій медичних документів у висновку експертизи не вдалось. А відтак, дана обставина повинна бути додатково перевірена.
По-четверте, у Висновку комісійної судово-медичної експертизи №8-9 експерти прийшли до висновку, що о 13:30 год. 14.09.2018 р. після накладення ОСОБА_5 ларингеальної маски її стан стабілізувався, що дозволяло, на думку експертів, провести родорозрішення шляхом кесаревого розтину. При цьому експерти не наводять жодних життєвих (вітальних) показників чи медичних даних, які слугували б критерієм для визначення стану стабільності ОСОБА_5 (наприклад, конкретний відсоток сатурації, пульс, тиск, частота дихання, відсутність судом тощо) і чи такий стан насправді настав. Водночас, якщо експерти вважали, що стан стабільності настав після накладення ларенгіальної маски о 13.30 год., тоді виникає логічне питання для чого потрібно було проводити трахеостомію та конікотомію? Адже ларенгіальна маска як і трахеостомія з конікотомією мають метою відновлення дихальної функції та насичення організму киснем. Якщо ж необхідність в трахеостомії та конікотомії була (а ОСОБА_4 власне підозрюється у тому, що не провела їх), тоді, все таки, з якого моменту стан ОСОБА_5 був стабілізований з моменту накладення ларенгіальної маски чи проведення трахеостоми. Не ставилось перед експертами і питання про необхідну тривалість стану стабілізації для отримання можливості розпочати кесарів розтин (наприклад, відсутність судом протягом 5, 10, 20 хв., сатурація (насиченість киснем) на рівні не нижче 95% тощо) та чи достатньо часу тривала стабілізація. Про правильність позиції щодо неможливості розпочати операцію кесаревого розтину свідчить Висновок за результатами клініко-експертної оцінки надання медичної допомоги гр. ОСОБА_5 1985 р.н. в КНП «Бориславська МЛ» та КНП «ЛОКЛ» у якому зазначено, що надання медичної допомоги гр. ОСОБА_5 відповідало вимогам клінічного протоколу «Кесарів розтин».
В той же час, з пояснень лікарів вбачається, що ОСОБА_5 продовжувала судомити і після накладення їй ларенгіальної маски. Перед експертами ж не ставилось питання чи можливо було проводити кесарів розтин під час судом.
Не ставилось перед експертами і питання про те, чи в достатньому обсязі, кількості та видах ОСОБА_5 вводились протисудомні препарати, та чи є зв`язок між кількістю та видами введених протисудомних і інших лікарських препаратів з наслідками, які настали для ОСОБА_5 і для ОСОБА_7 .
Неможливість проведення цієї експертизи за самозверненням сторони захисту до експертів вбачається з того, що для проведення такого виду експертиз надаються оригінали медичної документації, які відсутні в сторони захисту і є в розпорядженні сторони обвинувачення (вилучення відбулось на підставі ухвал слідчого судді Галицького районного суду м.Львова про тимчасовий доступ до речей і документів від 05.12.2018 р.). Згідно п. 7 Правил проведення комісійних судово-медичних експертиз в бюро судово-медичної експертизи, експертиза може бути проведена лише при наданні особою, яка призначила експертизу, всіх необхідних матеріалів з даної справи. До їх складу повинні обов`язково входити кримінальні або цивільні справи і оригінали медичної, в тому числі первинної експертної документації.
Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Сторона захисту вважає, що перед експертами, які надали Висновок комісійної судово-медичної експертизи №8-9 не було поставлено усіх питань, які б в повній мірі розкривали об`єктивну та суб`єктивну сторону злочинів передбачених ч. 1, 2 ст. 140 КК України.
Таким чином, зважаючи на те, що нормами кримінального процесуального закону встановлений імперативний обов`язок звернення сторони захисту з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження та, у зв`язку з тим, що для з`ясування цих обставин, необхідні спеціальні знання і вказаний факт в повній мірі доведений та підтверджений доказами, долученими до такого, приходжу до висновку, що у межах згаданого кримінального провадження слід призначити додаткову комісійну судово-медичну експертизу, проведення якої доручити експертам КЗ ЛОР «Львівське обласне бюро судово-медичної експертизи» (м. Львів, вул. Пекарська, 61).
З врахуванням обставин, встановлених у кримінальному провадженні на час звернення з цим клопотанням, вважаю, що поставлені експертові особою, яка звернулася з клопотанням, питання стосуються такого кримінального провадження та, в подальшому, матимуть значення для можливого судового розгляду, а тому їх слід включити до цієї ухвали на підставі ч.7 ст.244 КПК України.
Керуючись ст.ст. 242-245 КПК України, слідчий суддя ,-
Поставити експертам наступний перелік питань, які необхідно дослідити в ході проведення цієї додаткової комісійної судово-медичної експертизи:
1. Чи після накладення ларингеальної маски породіллі ОСОБА_5 14.09.2018 р. в КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» були медичні показання для проведення трахеостомії чи проведення конікотомії?
2. Яким медичним документом підтверджується накладення породіллі ОСОБА_5 в КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» о 13.30 год. 14.09.2018 р. ларингеальної маски?
3. Чи породілля ОСОБА_5 за вітальними та медичними показниками 14.09.2018 р. в КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» потребувала одночасного проведення трахеостомії і конікотомії?
4. Чи накладення ларингеальної маски ОСОБА_5 в КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» о 13.30 год. 14.09.2018 року свідчило про стабілізацію стану породіллі ОСОБА_5 .?
5. Які вітальні та медичні показники породіллі ОСОБА_5 свідчили про стабілізацію її стану під час надання їй медичної допомоги у КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» 14.09.2018 р., яка була тривалість такої стабілізації її стану та чим це підтверджується? Чи дозволяв цей час стабілізації стану ОСОБА_5 розпочинати операцію кесаревого розтину?
6. Хто з лікарів, які 14.09.2018 року надавали породіллі ОСОБА_5 медичну допомогу в КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» керував проведенням операції кесаревого розтину?
7. Чи лікарі, які 14.09.2018 р. надавали породіллі ОСОБА_5 медичну допомогу в КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» під час проведення операції кесаревого розтину повинні були виконувати вказівки керівника операційної бригади?
8. За яких умов було можливе невиконання лікарями КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» під час проведення операції кесаревого розтину породіллі ОСОБА_5 вказівок керівника операційної бригади?
9. Яка мала б бути черговість дій та субординація кожного з лікарів операційної бригади КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава», викликаних в ургентному порядку лікарів-хірургів ОСОБА_10 , ОСОБА_17 , завідуючого акушерсько-гінекологічним відділенням ОСОБА_8 , лікаря-анестезіолога ОСОБА_11 та бригад ЕМД «Борислав», ЕМД «Дрогобич» 14.09.2018 р. під час надання медичної допомоги ОСОБА_5 та виконання «Клінічного протоколу надання медичної допомоги хворим зі складною інтубацією трахеї» відповідно до їх спеціалізації, функціональних обов`язків та ролі під час надання медичної допомоги?
10. Чи усі лікарі, які 14.09.2018 р. надавали породіллі ОСОБА_5 медичну допомогу у КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» (в тому числі лікарі, які були викликані в ургентному порядку та бригади ЕМД) мали одночасно проводити ОСОБА_5 трахеостомію або конікотомію чи відповідно до їх спеціалізації, субординації і функціональних обов`язків існувала черговість у проведенні (спробах проведення) трахеостомії і конікотомії?
11. Чи лікар акушер-гінеколог ОСОБА_4 , після зупинок серцебиття ОСОБА_5 , під час надання невідкладної медичної допомоги у вигляді непрямого масажу серця (протокол допиту ОСОБА_8 Т.2, а.с.116-120; протокол допиту ОСОБА_4 Т.2, а.с.63-68), повинна була і могла одночасно проводити ОСОБА_5 трахеостомію або конікотомію чи мала відповідати за ввірену їй ділянку надання медичної допомоги?
12. Чи потребувала ОСОБА_5 14.09.2018 р. за вітальними показниками та станом здоров`я на час прибуття завідувача акушерсько-гінекологічним відділом КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» ОСОБА_8 накладення ларенгіальної маски, проведення трахеостоми чи проведення конікотомії? Чи правильними і своєчасними були дії завідувача акушерсько-гінекологічним відділом КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» ОСОБА_8 , який залучався до надання медичної допомоги ОСОБА_5 .? Як такі дії завідувача акушерсько-гінекологічним відділом КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» ОСОБА_8 , що не провів трахеостомії і конікотомії, вплинули на стан ОСОБА_5 .? Чи кваліфікація завідувача акушерсько-гінекологічним відділом КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» ОСОБА_8 давала йому право проводити трахеостомію, конікотомію та кесарів розтин?
13. Які вітальні та медичні показники породіллі ОСОБА_5 у КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» давали підстави вводити ОСОБА_5 протисудомні препарати? Які протисудомні препарати вводились ОСОБА_5 в КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава»? Чи правильно було прийнято рішення про введення ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 та інших медичних препаратів у КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава»? Чи правильно було вибрано вид та дозування протисудомних медичних препаратів, які вводились ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 в КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава»? Якщо невірно було обрано вид і дозування протисудомних та інших медичних препаратів у КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» то які у зв`язку з цим настали наслідки та хто несе за них персональну відповідальність?
14. Чи можна було починати родорозрішення породіллі ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 в КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» шляхом кесаревого розтину в умовах недостатнього знеболення і анестезії та недостатньої вентиляції легень? Чи могла привести до больового шоку та смерті породіллі ОСОБА_5 операція кесаревого розтину в умовах недостатньої вентиляції легень та недостатнього знеболення і анестезії?
15. Чи вправі був лікар-анестезіолог ОСОБА_6 в умовах недостатньої укомплектованості робочого місця анестезіолога (відсутність ларенгіальної маски, відсутність комплекту для проведення трахеостомії та конікотомії, відсутність дефібрилятора) розпочинати проведення наркозу породіллі ОСОБА_5 14.09.2018 р.?
16. Хто з членів операційної бригади КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава», які надавали медичну допомогу ОСОБА_5 14.09.2018 р. повинен був очолити проведення реанімаційних заходів? Чи зобов`язані були інші члени операційної бригади, які здійснювали реанімаційні заходи породіллі ОСОБА_5 виконувати вказівки лікаря, який очолив реанімаційні заходи? Чи вправі була асистуючий лікар акушер-гінеколог КНП «Центральна міська лікарня м. Борислава» ОСОБА_4 як член операційної бригади, що надавала медичну допомогу породіллі ОСОБА_5 , яка її не очолювала і не очолювала проведення реанімаційних заходів ОСОБА_5 , надавати їй будь-яку медичну допомогу (в тому числі реанімаційну) на власний розсуд?
17. Чи потребувала ОСОБА_5 за вітальними показниками та станом здоров`я на час прибуття бригади ЕМД «Борислав» (згідно з записами в історії вагітності та пологів №404/347 о 13.20 год., а згідно карти виїзду швидкої медичної допомоги №265 від 14.09.2018 р. о 12.57 год.) накладення ларенгіальної маски, проведення трахеостоми чи проведення конікотомії? Чи правильними і своєчасними були дії лікаря бригади ЕМД «Борислав» ОСОБА_13 , яка залучалася до надання медичної допомоги ОСОБА_5 .? Як такі дії лікаря ОСОБА_13 , що не провела трахеостомії і конікотомії, вплинули на стан ОСОБА_5 .?
18. Чи потребувала ОСОБА_5 за вітальними показниками та станом здоров`я на час прибуття бригади ЕМД «Борислав» (згідно з записами в історії вагітності та пологів №404/347 о 13.20 год., а згідно карти виїзду швидкої медичної допомоги №265 від 14.09.2018 р. о 12.57 год.) накладення ларингеальної маски? Чи мав бути оснащений ларингеальною маскою автомобіль бригади ЕМД «Борислав», який прибув на виклик до пологового відділення КНП «Центральна міська лікарня м.Борислава»? Чи був оснащений автомобіль бригади ЕМД «Борислав» ларингеальною маскою?
19. Чи накладення ларингеальної маски ОСОБА_5 після прибуття бригади ЕМД «Борислав» о 12.57 год. дозволило б відновити дихальну функцію та стабілізувати стан ОСОБА_5 .?
21. Чи кваліфікація лікаря бригади ЕМД «Борислав» ОСОБА_13 та лікаря бригади ЕМД «Дрогобич» ОСОБА_12 давала їм право проводити трахеостомію чи конікотомію?
22. Чи потребувала ОСОБА_5 за вітальними показниками та станом здоров`я на час прибуття лікаря-хірурга ОСОБА_9 разом з лікарем-хірургом ОСОБА_10 (згідно з записами в історії вагітності та пологів №404/347 о 14.50 год. та протоколом додаткового допиту Т.2, а.с.130-133) накладення трахеостоми чи проведення конікотомії та хто саме з медичних працівників, якщо так, мав призначити її та здійснити накладення? Чи правильними і своєчасними були дії лікаря-хірурга ОСОБА_9 , який залучався до надання медичної допомоги ОСОБА_5 .? Як такі дії лікаря ОСОБА_9 , що не провів накладення трахеостоми, вплинули на стан ОСОБА_5 .?
23. Чи кваліфікація лікаря-хірурга ОСОБА_9 давала йому право проводити трахеостомію та конікотомію?
24. Чи потребувала ОСОБА_5 за вітальними показниками та станом здоров`я на час прибуття лікаря-анестезіолога ОСОБА_11 (Т.2, а.с. 163-166) накладення трахеостоми чи проведення конікотомії та хто саме з медичних працівників, якщо так, мав призначити її та здійснити накладення? Чи правильними і своєчасними були дії лікаря-анестезіолога ОСОБА_11 , який залучався до надання медичної допомоги ОСОБА_5 .? Як такі дії лікаря ОСОБА_11 , що не провів накладення трахеостоми, вплинули на стан ОСОБА_5 .?
25. Чи кваліфікація лікаря-анестезіолога ОСОБА_11 давала йому право проводити трахеостомію та конікотомію?
26. Чому після накладення ларенгіальної маски виникла потреба в трахеостомії (неадекватна вентиляція?)?
27. Чому до проведення трахеостомії регулярно вводились протисудомні препарати (судоми, гіпоксія?)?
28. Чи терапія, яка проводилась лікарем-анестезіологом була спрямована на боротьбу з набряком мозку?
29. Чи не призвела б до больового шоку та смерті жінки операція кесаревого розтину, яка почала би проводитись в умовах неадекватної вентиляції легень і недостатнього знеболення?
30. Чи могла привести до ураження ЦНС дитини тривала гіпоксія ОСОБА_5 з трьома зупинками серця до проведення трахеостомії і неадекватної вентиляції?
31. З якого часу асистент керує в операційному блоці і являється керівником операційної бригади?
Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену ст. 384, 385 КК України, за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.
Ухвала остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .