печерський районний суд міста києва
Справа № 757/2299/21-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 січня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , підозрюваного ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду судового провадження № 757/2299/21-к за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування № 0000178 від 27.02.2020 р.,
установив:
У провадженні слідчого судді ОСОБА_5 перебуває клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування № 0000178 від 27.02.2020 р. (судове провадження № 757/2299/21-к).
25.02.2021 р. адвокатом ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 заявлено відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду означено судового провадженні через те, що всупереч вимогам Указу Президента України № 990/2001 від 18.10.2001 р. «Про внесення змін до Мережі та кількісного складу суддів місцевих судів» Печерський районний суд м. Києва не був утворений у законний спосіб.
Адвокат ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася.
Слідчий суддя ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився.
Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя, зважаючи на ці положення закону, та, враховуючи принцип диспозитивності, визнав можливим прийняти рішення по суті заяви у відсутність осіб, які не з`явилися, на підставі наданих доказів, та, вивчивши матеріали провадження, дійшов до наступного.
Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.
Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.
Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме: частиною п`ятою вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.
Приймаючи до уваги все вказане вище, судовим розглядом не встановлено і адвокатом не доведено наявність обставин, які викликали б сумніви у неупередженості слідчого судді ОСОБА_5 і унеможливлювали б постановлення ним об`єктивного судового рішення у справі.
Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Зокрема, у справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 ст. 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі Європейського суду з прав людини «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду з прав людини підтримав і Верховний Суд України у справі № 5-15п12 (ухвала від 01.03.2012 р.).
Отже під час розгляду заяви адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження № 757/2299/21-к за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування № 0000178 від 27.02.2020 р. встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України для відводу слідчого судді відсутні, указ, на який посилається адвокат, втратив чинність на підставі указу Президента України № 591/2011 від 01.06.2011 р..
Керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:
В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду судового провадження № 757/2299/21-к за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування № 0000178 від 27.02.2020 р. відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1