Справа № 405/7882/19
провадження № 1-кп/405/267/19
УХВАЛА

06.11.2020 м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницький питання доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою у об`єднаному кримінальному провадженні № 0005432 від 17.07.2019, № 0006897 від 07.09.2019 за обвинуваченням
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Вінниця, без місця реєстрації, останнє місце проживання: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185, ч.3 ст.185 КК України,
за участі:
прокурора ОСОБА_4 ,
потерпілої ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,
встановив:
у відповідності з вимогами ч. 3 ст. 331 КПК України судом поставлено на обговорення питання доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою.
Прокурором вказано про доцільність продовження строку обвинуваченому ОСОБА_3 у виді тримання під вартою, з огляду на те, що останній раніше неодноразово судимий за вчинення злочинів проти власності, обвинувачується у вчиненні корисливих багатоепізодних злочинів, які є середньої тяжкості та тяжкими, деякі вчинені у період іспитового строку, що вказує на схильність обвинуваченого до вчинення злочинів та є ризикам вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того, є ризик переховуватись від суду враховуючи тяжкість покарання, яке йому загрожує в разі визнання його винним.
Потерпіла ОСОБА_5 погодилась з позицією прокурора.
Захисник ОСОБА_6 заперечив щодо продовження строку тримання обвинуваченого під вартою. Просив змінити своєму підзахисному вид запобіжного заходу на більш м`який не пов`язаний з позбавленням волі.
Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав позицію захисника, просив змінити запобіжний захід на більш м`який та як за станом здоров`я він не може отримувати належне лікування знаходячись в СІЗО.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для справи; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 1ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Так, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки (п. 5 ч. 2 ст.183 КПК України).
Суд зважає на висновки Європейського суду з прав людини, зокрема, по справах «Смирнова проти Російської Федерації», «Летельєр проти Франції», «Вемгофф проти Німеччини», відповідно до яких тримання особи під вартою можливе лише у виняткових чотирьох випадках: при ризику неявки обвинуваченого на судовий розгляд; при ризику перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя; при ризику вчинення ним подальших правопорушень; при ризику спричинення ним порушень громадського порядку. Усі чотири ризики мають бути реальними і обґрунтованими, аргументи на цей предмет не повинні бути загальними і абстрактними.
При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин, покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Встановлено, обвинувачений ОСОБА_3 , неодружений, на утриманні малолітніх дітей не має, що вказує на відсутність міцних соціальних зв`язків, раніше багаторазово судимий за скоєння злочинів проти власності, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив, так як органом досудового розслідування обвинувачується у вчиненні корисливих злочинів, які відповідно до ст.12 КК України є нетяжким злочином та тяжким, деякі вчинені в період іспитового строку, офіційно не працевлаштований, а отже суспільно-корисною діяльністю не займається та особистих доходів для проживання не має, що може свідчити про те, що перебуваючи на волі без законного джерела доходу, останній буде мати можливість допустити вчинення нових корисливих злочинів.
Вказані обставини, з урахуванням тяжкості покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, підтверджує ризики переховування від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення.
Також суд вважає, що допустимими підставами для взяття й утримання особи під вартою є наявність з боку підозрюваного загрози - повторне вчинення злочину (рішення ЄСПЛ від 02.10.2014 р. у справі «Воляник проти України»).
За таких обставин суд прийшов до переконання про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховування від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення. Враховуючи зазначене, суд вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не зможе запобігти ризикам кримінального провадження.
Наразі матеріали провадження не містять переконливих даних про застереження, які б на даний час унеможливлювали перебування обвинуваченого під вартою та вказували на можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
З приводу доводів обвинуваченого щодо стану здоров`я обвинуваченого суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні дані, які б вказували на тяжкий стан здоров`я останнього.
З метою виконання забезпечення належної поведінки та покладених процесуальних обов`язків на обвинуваченого ОСОБА_3 , суд вважає доцільним продовжити тримання обвинуваченого під вартою на строк шістдесят днів.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177,178, 183, 369, 376 КПК України, суд,

постановив:

запобіжний захід щодо обвинуваченого ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою продовжити на 60 (шістдесят) днів, тобто з 06 листопада 2020 року до 04 січня 2021 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_7