Справа №639/8426/20
Провадження № 1-КП/639/712/20
У Х В А Л А
щодо дії запобіжного заходу
29 грудня 2020 року м. Харків

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченої ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові обвинувальний акт по кримінальному провадженню, зареєстрованому в ЄРДР 02.10.2020 року за №0001533 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої до арешту за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.1 ст.115 КК України,

в с т а н о в и в :
До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшов вищезазначений обвинувальний акт по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

В судовому засіданні прокурором було подано письмове клопотання про обрання обвинуваченій запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке підтримано ним під час підготовчого судового засідання. В обґрунтування клопотання прокурор посилався на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та неможливість застосування стосовно обвинуваченої більш м`якого запобіжного заходу.

Захисник та обвинувачена проти задоволення вказаного клопотання заперечували, просили обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вирішуючи вказане клопотання, суд виходить з такого.

Під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 06.10.2020 року ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 04.12.2020 року.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 01.12.2020 року ОСОБА_4 було продовжено раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 06.01.2020 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Згідно п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого та свідків.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
При цьому у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
ОСОБА_4 раніше не судима, проте вона до затримання не була офіційно працевлаштована, неповнолітніх дітей на утриманні не має, отже у неї відсутні міцні соціальні зв`язки.

Крім того, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину проти життя особи, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, санкцією якої передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років; недопитаний потерпілий по кримінальному провадженню ОСОБА_6 проживає за тією ж адресою, що і обвинувачена до затримання.

Судом враховується, що на даний час, з огляду на дані про особу обвинуваченої, її вік, репутацію, відсутність даних про наявність тяжких захворювань, конкретні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , яке поєднане з насиллям, є наявними вищезазначені ризики, передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: у разі зміни запобіжного заходу обвинувачена може переховуватись від суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого.

Пунктом 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року визначено, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Оцінюючи сукупність обставин, що враховуються при дії запобіжного заходу, які визначені ст.178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій ОСОБА_4 , її вік та стан здоров`я, відомості про особу обвинуваченої, суд приходить до висновку, що застосування відносно обвинуваченої більш м`яких запобіжних заходів на даний час є неможливим, у зв`язку з чим необхідно продовжити її тримання під вартою.

Таким чином, клопотання прокурора про обрання обвинуваченій запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є законним та обґрунтованим, у зв`язку з чим підлягає задоволенню.

З огляду на те, що злочин, у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_4 , вчинено із застосуванням насильства щодо потерпілого, суд, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, не визначає обвинуваченій альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 314, 315 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора - задовольнити.

У задоволенні клопотання сторони захисту про заміну обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу на більш м`який відмовити.
Застосувативідносно обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 26.02.2021р. включно.

Строк дії ухвали до 26 лютого 2021 року включно.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена на підставі Рішення Конституційного Суду України від 13.06.2019р. №4-р/2019 до Харківського апеляційного суду протягом 7 (семи) днів з дня її проголошення, а обвинуваченою протягом цього ж строку з дня отримання копії ухвали, шляхом подачі апеляційної скарги через Жовтневий районний суд м. Харкова.

Суддя ОСОБА_1