У Х В А Л А
про призначення справи до судового розгляду
та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

29 вересня 2020 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000102 від 22.01.2020, за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Городецьке Уманського району Черкаської області, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, неодруженого, не працюючого, на утриманні неповнолітніх дітей не маючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого;

- у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Черкаського районного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження з обвинувальним актом, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000102 від 22.01.2020, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор, захисник та обвинувачений висловили думку про можливість призначення справи до розгляду.

Потерпілий ОСОБА_6 звернувся до суду з письмовим клопотанням про проведення підготовчого судового засідання, призначеного на 29 вересня 2020 року, без його участі. У подальшому просив суд проводити судові засідання у режимі відеоконференції з Уманським міськрайонним судом Черкаської області.

Суд, заслухавши думки учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт, вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду, виходячи з наступних підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Черкаському районному суду Черкаської області.

При проведенні підготовчих дій підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 частини третьої статті 314 КПК України, судом не встановлено, перешкоди для призначення провадження до судового розгляду відсутні, підстав для закриття провадження, передбачених пунктами 5, 6, 7, 8, 9, 9-1 частини першої та пунктами 2, 3 частини другої статті 284 КПК України, немає.

Обвинувальний акт за формою і змістом відповідає вимогам статті 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, порушень вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, не виявлено.

Підстав для повернення обвинувального акта прокурору не вбачається.

Підстав для направлення обвинувального акта для визначення підсудності не встановлено.

Будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, у підготовчому судовому засіданні не заявлено.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про можливість призначення судового розгляду по даному кримінальному провадженню.

Відповідно до ст. 27 КПК України, з урахуванням думки сторін кримінального провадження, суд вважає, що дане кримінальне провадження не потребує закритого судового засідання, а тому повинно бути розглянуте у відкритому судовому засіданні із забезпеченням повного фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Водночас, судом встановлено, що строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 закінчується 05 жовтня 2020 року.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , відповідно до ст. 331 КПК України, заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 міри запобіжного заходу у вигляді утримання під вартою на строк 60 діб.

Так, прокурор вказує, що обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, є раніше судимим, а тому, перебуваючи на волі, може переховуватися від суду, продовжувати злочинну діяльність, чинити тиск на потерпілого та свідків, які не допитані в суді та проживають з ним в одній місцевості, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Крім того, зазначив, що 01 липня 2020 року Уманським міськрайонним судом Черкаської області обвинувачений засуджений за ч. 2 ст. 289 КК України до 5 років позбавлення волі.

Обвинувачений та його захисник не заперечують проти задоволення клопотання прокурора.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт, вважає необхідним зазначити наступне:

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено у частині другій ст. 183 КПК України та розширеному тлумаченню він не підлягає.
Відповідно до частини третьої статті 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Конституційний Суд України неодноразово вказував на те, що право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які визначені в законі (абзац шостий підпункту 3.3 пункту 3 мотивувальної частини Рішення № 10-рп/2011від 11 жовтня 2011 року).
Суд погоджується з висновком прокурора про існування обґрунтованої підозри щодо можливого вчинення саме ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення (злочину).
Вирішуючи клопотання прокурора, суд зважає також на те, що обвинувачений обвинувачується, зокрема, у вчиненні особливо тяжкого злочину, покарання за яке передбачає позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення злочину дають суду достатні підстави вважати, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може, з метою уникнення покарання, здійснювати психічний або фізичний вплив на потерпілого та свідків, які на сьогодні не допитані судом.

Крім того, тяжкість покарання збільшує ймовірність ризику переховування обвинуваченого від суду.

Також, на обґрунтування ризику можливого переховування обвинуваченого від правосуддя, суд надає оцінку особі обвинуваченого, який тяжкими захворюваннями не страждає; є неодруженим; офіційного місця роботи та постійного самостійного заробітку до затримання не мав, що впливає на його матеріальний стан та, в свою чергу, може спонукати обвинуваченого до вчинення нових злочинів; є раніше судимим за вчинення тяжких умисних злочинів (судимість не знята та не погашена в установленому законом порядку), за які відбував покарання у місцях позбавлення волі, однак це не призвело до позитивних змін в особистості обвинуваченого і не створило у нього готовності до самокерованої правослухняної поведінки у суспільстві; що свідчить про підвищену суспільну небезпечність і небажання стати на шлях виправлення. Крім того, суд зважає не те, що 01 липня 2020 року Уманським міськрайонним судом Черкаської області обвинувачений засуджений за ч. 2 ст. 289 КК України до 5 років позбавлення волі, вказаний вирок набрав законної сили.

У зв`язку з вказаними обставинами можливо зробити висновок про те, що ОСОБА_5 не має міцних соціальних зв`язків, які були б засобом превенції від можливої подальшої негативної і девіантної поведінки та ухилення від явки до суду.

Водночас, наявність у обвинуваченого постійного місця проживання не гарантує усунення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, оскільки наявність постійного місця проживання у минулому не була перешкодою для продовження ним злочинної діяльності.

Таким чином, суд переконаний, що наразі продовжують існувати ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Суд враховує, що відповідно до положень частини першої статті 183 КПК України та статті 176 КПК України тримання під вартою є винятковим та найбільш суворим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам, передбаченим частиною першою статті 177 КПК України.

Будь-яких обставин, які є перешкодою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що передбачені частиною другою статті 183 КПК України, а також фактів, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого, суд на теперішній час не встановив.

За вказаних обставин, враховуючи, що судове провадження у даній справі Черкаським районним судом Черкаської області не закінчено, учасники провадження та свідки не допитані, не досліджені інші докази у справі, беручи до уваги необхідність виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, з метою запобігти спробам переховування від суду, а також зважаючи на доведеність прокурором наявності всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 є обгрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Відтак, суд дійшов висновку, що підстав для зміни чи скасування міри обраного під час досудового розслідування запобіжного заходу немає, а тому обвинуваченому ОСОБА_5 слід продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) діб.

Крім того, потерпілий ОСОБА_6 у поданому до суду письмовому клопотанні про проведення підготовчого судового засідання без його участі просив суд у подальшому проводити судові засідання у режимі відеоконференції з Уманським міськрайонним судом Черкаської області.

Інші учасники процесу не заперечили проти задоволення вказаного клопотання.
Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, вважає необхідним зазначити наступне.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження у судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин.

Частина 2 ст. 336 КПК України передбачає, що суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.

Відтак, враховуючи, що участь потерпілого у судових засіданнях є обов`язковою, зважаючи на те, що останній проживає в іншому районі поза юрисдикцією Черкаського районного суду Черкаської області, суд вважає за доцільне провести судовий розгляд у режимі відеоконференції.
З`ясувавши необхідність проведення судового розгляду у відкритому судовому засіданні, а також питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, розглянувши клопотання учасників судового провадження, вчинивши всі дії, необхідні для підготовки до судового розгляду, суд завершує підготовку до судового розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 27, 197, 314-316, 331 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд обвинувального акта в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000102 від 22.01.2020, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, та провести його одноособово у відкритому судовому засіданні у приміщенні Черкаського районного суду Черкаської області у залі судових засідань о 16 годині 00 хвилин 07 жовтня 2020 року.

Визначити резервну дату судового засідання на 14 годину 30 хвилин 02 листопада 2020 року.

Клопотання прокурора Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_3 щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб задовольнити.

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_5 залишити попередній - тримання під вартою в ДУ «Черкаський слідчий ізолятор», продовживши строки тримання під вартою на 60 (шістдесят) діб, тобто до 28 листопада 2020 року включно.

Копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження та направити начальнику Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор» - для виконання, а також прокурору Уманської місцевої прокуратури - для контролю.

Строк дії ухвали складає 60 (шістдесят) діб з дня її проголошення та до 28 листопада 2020 року, включно.

Клопотання потерпілого ОСОБА_6 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції задовольнити.

Доручити Уманському міськрайонному суду Черкаської області забезпечити проведення відеоконференції у приміщенні цього ж суду о 14 годині 30 хвилин 02 листопада 2020 року
Копію даної ухвали негайно направити Уманському міськрайонному суду Черкаської області для організації її виконання, представнику потерпілого ОСОБА_6 для відому і явки в Уманський міськрайонний суд Черкаської області для участі у судовому засіданні.
Зобов`язати уповноважених службових осіб Уманського міськрайонного суду Черкаської області вручити учаснику судового процесу пам`ятку про його процесуальні права, перевірити його документи, що посвідчують особу, та перебувати поряд з ним до закінчення судового засідання.
Застосовувані в дистанційному судовому провадженні технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення і звуку, дотримання принципу гласності та відкритості судового провадження, а також інформаційну безпеку.
Учасникам кримінального провадження має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового провадження, ставити запитання і отримувати відповіді, реалізовувати інші надані їм процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, передбачені КПК України.
Хід і результати процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції, фіксувати за допомогою технічних засобів відеозапису.
У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду в частині продовження обвинуваченому міри запобіжного заходу може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду у порядку та строки, встановлені законом.

В іншій частині ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 29 вересня 2020 року.

Суддя: ОСОБА_1