Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/4948/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2020 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого - ОСОБА_4 захисника обвинуваченого ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні під час розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002024 від 20.05.2020 року за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Зугдіді Республіки Грузія, громадянина Республіки Грузія, з повною загальною середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, не зареєстрованого в Україні, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою,-

В С Т А Н О В И В:

29.05.2020 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області в провадження судді ОСОБА_7 надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочинів передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України.

15.10.2020 року до суду надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою

Відповідно до п. 1 ст. 20-5 розділу XI (Перехідні положення) КПК України тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановити такі особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження. Відповідно до п. 5 вищезазначеної статті Перехідних положень КПК України у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Прокурор ОСОБА_3 зважаючи на те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які згідно ст. 12 КК України є тяжкими злочинами, з огляду на покарання, що загрожує ОСОБА_4 , вік та стан здоров`я ОСОБА_4 , міцність соціальних зв`язків, репутацію, майновий стан вагомість наявних доказів, вважає, що продовжують існувати ризики передбачені п. 1, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, яким запобігти більш м`якими запобіжними заходами не є можливим, тому підстав для зміни ОСОБА_4 запобіжного заходу немає і необхідно продовжити строк його дії на шістдесят днів. В судовому засіданні прокурор уточнила клопотання і просила в разі застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою визначити ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 147 140 грн.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання та просив зменшити суму застави та змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

Захисник ОСОБА_5 підтримав свого підзахисного та просив зменшити суму застави та змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Суд зазначає, що згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною першою статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Суд зазначає, що такими обставинами згідно ч. 3 ст. 199 КПК України є обставини: які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою та інші обставини, які визначені у ст. 184 КПК України.

Згідно ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17.08.2020 року строк обраного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 15.10.2020 року.

Суд зазначає, що зважаючи на те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, які згідно ст. 12 КК України є тяжкими злочинами, санкція яких передбачає покарання у виді позбавлення волі, а також у нього відсутні міцні соціальні зв`язки (місце роботи, навчання тощо) та місце реєстрації на території України, продовжує існувати ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування ОСОБА_4 від суду, який суд оцінює як високий.

Суд зазначає, що з огляду на репутацію ОСОБА_4 , тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим, а судом ще не допитувались потерпілі та свідки, існує ризик, що він з метою уникнення кримінальної відповідальності може здійснювати незаконний вплив на них для зміни показів, тобто продовжує існувати ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Суд зазначає, що зважаючи на те, що ОСОБА_4 до обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не працював, не має постійного джерела доходу, обвинувачується у вчиненні корисливих кримінальних правопорушень, продовжує існувати ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: спроби вчинення нових кримінальних правопорушень.

За викладених обставин, суд вважає, що запобігти більш м`якими запобіжними заходами, аніж тримання під вартою, установленим ризикам не вбачається за можливе.

Отже, запобіжний захід обраний ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою слід продовжити до 13 грудня 2020 року включно.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Суд зазначає, що з огляду на тяжкість злочинів у яких обвинувачується ОСОБА_4 , відсутність у нього міцних соціальних зв`язків (місця роботи, навчання тощо), постійного місця реєстрації на території України, а отже наявності високого ризику втечі, суд вважає, що до ОСОБА_4 необхідно застосувати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у виді 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 147 140 грн.

Суд вважає, що такий розмір застави здатний забезпечити виконання ОСОБА_4 обов`язків покладених на нього КПК України та запобігти установленим ризикам передбаченим п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 183 КПК України, у разі внесення застави, суд вважає за необхідне покласти на ОСОБА_4 обов`язки передбачені ст. 194 КПК України, а саме: з`являтись до суду за першою вимогою; не відлучатись із міста Київ без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; уникати спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні, а також з іншими особами, які брали участь у якості понятих під час проведення слідчих, процесуальних дій.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 184, 199, 331, 392 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Білоцерківської місцевої прокуратури ОСОБА_8 прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк дії обраного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на шістдесят днів, тобто до 13 грудня 2020 року включно.

Визначити ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 147 140 грн.

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі звільнити ОСОБА_4 з-під варти.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена обвинуваченим, так і іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачений або заставодавець мають право внести заставу в будь-який момент протягом строку дії ухвали.

В разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: 1) з`являтись до суду за першою вимогою; 2) не відлучатись із міста Київ без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 5) уникати спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні, а також з іншими особами, які брали участь у якості понятих під час проведення слідчих, процесуальних дій.

У разі внесення застави, встановити двохмісячний строк дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.

Ухвала в частині продовження строку дії запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду в порядки і строки, передбачені ст. 395 КПК України.

СуддяОСОБА_1