справа № 991/4636/20
провадження №11-сс/991/581/20
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2020 року м.Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 30 червня 2020 року про відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру,

ВСТАНОВИЛА:

Зміст оскаржуваного рішення і встановлені судом обставини.
05 червня 2020 року захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 звернулась до слідчого судді Вищого антикорупційного суду (далі ВАКС) зі скаргою на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №0001035.

Ухвалою слідчого судді ВАКС від 30 червня 2020 року у задоволенні зазначеної скарги захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 відмовлено.

Рішення слідчого судді мотивовано тим, що детективом дотримані встановлені Кримінальним процесуальним кодексом України (далі КПК) вимоги щодо повідомлення ОСОБА_5 про підозру, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення скарги.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.
Не погоджуючись з вказаною ухвалою слідчого судді у зв`язку з неповнотою судового розгляду, невідповідністю висновків суд фактичним обставинам кримінального провадження та істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили ухвалити законне та обґрунтоване рішення, захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 06 липня 2020 року звернулась до Апеляційної палати ВАКС із апеляційною скаргою.

В обґрунтування апеляційної скарги захисник вказує, що внаслідок відмови суду у задоволенні клопотання сторони захисту про витребування у детективів оригіналу відеозапису вручення повідомлення про підозру ОСОБА_5 не в повному обсязі досліджені докази порушення прокурором процедури вручення повідомлення про підозру, не дослідженні обставини щодо часу і дати внесення відомостей про вручення повідомлення про підозру ОСОБА_5 .

Також, захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 посилаючись на практику ЄСПЛ зазначає, що в повідомленні про підозру міститься стверджувальна інформація про те, що ОСОБА_5 вчинив тяжкий та особливо тяжкий злочини, що є порушенням принципу презумпції невинуватості, проте в оскаржуваному рішенні судом не зазначено мотивів щодо неврахування доводів сторони захисту в цій частині.

У зв`язку з чим захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді від 30 червня 2020 року та постановити нову, якою задовольнити скаргу на повідомлення про підозру в повному обсязі.

Позиції учасників судового провадження.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, подала клопотання, в якому доводи, викладені в апеляційній скарзі підтримала в повному обсязі та просила провести апеляційний розгляд за її відсутності.

Прокурор у судове засідання не з`явився, у письмовій заяві просив розгляд скарги провести за його відсутності, ухвалу слідчого судді залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Мотиви суду.
Частиною 1 ст.9 КПК визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.276 КПК повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадку, зокрема, наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором, згідно із ч.1 ст.277 КПК України, та вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень, у відповідності до ч.1 ст.278 КПК України.

Згідно з вимогами ч.1 ст.277 КПК, письмове повідомлення про підозру має містити, зокрема, такі відомості: зміст підозри, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

На досудовому провадженні згідно з п.10 ч.1 ст.303 КПК можуть бути оскаржені, зокрема, повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

З матеріалів судового провадження вбачається, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001035, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) 20 листопада 2019 року за підозрою ОСОБА_7 та ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.190, ч.4 ст.27, ч.2 ст.15, ч.4 ст.369 КК України (далі КК).

В межах даного кримінального провадження 03 грудня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень.

05 червня 2020 року захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 звернулась до слідчого судді ВАКС зі скаргою на повідомлення про підозру у вказаному кримінальному провадженні.

Як встановив слідчий суддя під час розгляду скарги, за своїм змістом письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 відповідає вимогам ст.277 КПК, при врученні повідомлення про підозру слідчим були дотримані вимоги ст.278 КПК, повідомлення про підозру здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти висновку, що ОСОБА_5 був причетний до вчинення злочинів, передбачених ч.4 ст.190, ч.4 ст.27 ч.2 ст.15 ч.4 ст.369 КК. Письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 вручена в день його складання.

Зазначені обставини покладені слідчим суддею в обґрунтування мотивів прийняття рішення про відмову у задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 на повідомлення про підозру ОСОБА_5 .
При перегляді оскаржуваної ухвали колегія суддів Апеляційної палати ВАКС, дослідивши надані матеріали та заслухавши пояснення особи, яка подала апеляційну скаргу, погоджується з мотивами та висновками слідчого судді, викладеними в оскаржуваній ухвалі від 30 червня 2020 року про відсутність підстав для задоволення скарги захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 на повідомлення про підозру.

Оцінюючи обґрунтованість доводів апеляційної скарги захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 щодо порушення порядку повідомлення про підозру ОСОБА_5 суд враховує таке.
Як вбачається із матеріалів справи, при пред`явленні письмового повідомлення про підозру ОСОБА_5 прокурором дотримані вимоги ст.278 КПК, остання вручена йому 03 грудня 2019 року під час оголошення повідомлення про підозру в присутності захисника.

Доводи апеляційної скарги в частині недотримання порядку здійснення повідомлення, а саме проведення відеофіксації відповідної процесуальної дії на технічний засіб з невідомими характеристиками, що не має інвентарного номеру та без повідомлення сторони захисту про здійснення такої відеофіксації, відхиляються колегією суддів, оскільки як вірно зазначено слідчим суддею, главою 22 КПК внесення відомостей про технічний засіб до письмового повідомлення про підозру не передбачене, а не повідомлення осіб, які беруть участь у процесуальній дії про застосування технічних засобів фіксування процесуальної дії, не спростовують факту дотримання органом досудового розслідування належного порядку вручення повідомлення про підозру у відповідності до вимог ч.1 ст.278 КПК.

Також є неприйнятними посилання захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 на те, що слідчим суддею не витребувано у органу досудового розслідування відеозапис відповідної процесуальної дії, оскільки матеріали судового провадження містять достатньо відомостей для перевірки дотримання органом досудового розслідування належного порядку вручення повідомлення про підозру та її обґрунтованості.

Доводи апеляційної скарги захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про те, що в повідомленні про підозру ОСОБА_5 міститься стверджувальна інформація про те, що останній вчинив тяжкий та особливо тяжкий злочини, чим порушується принцип презумпції невинуватості, відносяться до дотримання права підозрюваного на захист і потребують оцінки зібраних доказів, що може зробити лише суд під час судового розгляду, а тому в даному випадку не є передбаченими законом підставами для скасування повідомлення про підозру.

При цьому колегія суддів також враховує, що факт повідомлення особі про її підозру у вчиненні кримінального правопорушення не є актом обвинувачення цієї особи у вчиненні такого правопорушення, а тому доводи апеляційної скарги з приводу порушення принципу презумпції невинуватості не впливають на висновки суду щодо обставин повідомлення ОСОБА_5 про його підозру у вчиненні кримінального правопорушення та обставин проведення досудового слідства.

Згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах "Ilgar Mammadov v. Azerbaijan п. 88", "Erdagozv. Turkey п. 51", "Cebotari v. Moldova п. 48" "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення, зокрема у рішенні "Murray v. the United Kingdom".

Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Водночас, як убачається з матеріалів провадження в повідомленні про підозру ОСОБА_5 від 03 грудня 2019 року вказано зміст підозри та правова кваліфікація кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється останній із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Зі змісту повідомлення про підозру слідує, що в ньому логічно та послідовно викладені фактичні обставини можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190, ч.4 ст.27, ч.2 ст.15, ч.4 ст.369 КК України.

Дослідивши матеріали провадження в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_5 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.
В аспекті викладеного твердження захисника підозрюваного про те, що оскаржувана ухвала є незаконно та необґрунтованою, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки слідчий суддя при розгляді скарги захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 дослідив всі обставини, з`ясування яких, могло мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та вмотивованого рішення відповідно до вимог ст. 370 КПК.

Колегія суддів зазначає, що за таких обставин, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні скарги, оскільки зміст та порядок здійснення повідомлення про підозру щодо ОСОБА_5 в цілому відповідає вимогам ст.ст.276-278 КПК.

В апеляційній скарзі містяться також інші аргументи сторони захисту, які не потребують детального аналізу колегії суддів та не мають будь-якого вирішального значення в цьому провадженні.

При цьому суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини Стаття 6§1 Конвенції про захист прав і основоположних свобод зобов`язує суди зазначати підстави для винесення рішень, однак не передбачає детальної відповіді на кожний аргумент (VandeHurk v. theNetherlands, 19 April 1994, §61), проте з рішення має бути ясно зрозуміло, що головні проблеми, порушені у даній справі, були вивчені (Boldea v. Romania, 15 February 2007§30). При цьому міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі RuizTorija v. Spain від 09.12.1994, № 303-A, § 29; рішення у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010, заява № 4909/04, § 58).

Відтак, під час постановлення оскаржуваної ухвали слідчим суддею повністю дотримано вимоги процесуального законодавства, порушень норм КПК, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, в тому числі за вимогами та обставинами, викладеними захисником підозрюваного в апеляційній скарзі, колегією суддів не встановлено, у зв`язку з чим оскаржувана ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою та такою, що підлягає залишенню без змін, а відтак вимоги апеляційної скарги захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 підлягають залишенню без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 117, 376, 395, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 , залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 30 червня 2020 року про відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру, залишити без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

___________ ___________ ___________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3