Справа №766/4857/20
н/п 1-кс/766/7550/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2020 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28, ч.1 ст.203-2 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

в с т а н о в и л а :

25 серпня 2020 року слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування до підозрюваного - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Херсону, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб.
При постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розміром застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків є 329 550 гривень.
У разі внесення застави, враховуючи вищевикладене, є необхідність покладання на підозрюваного наступних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України:
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- утримуватися від спілкування з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ,, ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 за винятком участі у слідчих та судових діях;
- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Обґрунтування клопотання:

У провадженні слідчого управління ГУ НП в Херсонській області знаходиться кримінальне провадження №0000070 від 13.02.2019 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст. 28, ч. 1 ст. 203-2, ч. 1 ст. 255 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що він на початку квітня 2019 року, в порушення вимог Закону України «Про заборону грального бізнесу» №1334-VI від 15.05.2009 року, згідно з яким в Україні заборонено гральний бізнес діяльність, пов`язану з організацією, проведенням та наданням можливості доступу до азартних ігор у казино, на гральних автоматах, комп`ютерних стимуляторах, у букмекерських конторах, в інтерактивних закладах, в електронному (візуальному) казино незалежно від місця розташування сервера, що дає змогу учаснику, як отримати грошовий виграш, так і не отримати його залежно від випадковості, створив та керував злочинною організацією, приймав у ній участь з метою вчинення особливо тяжких злочинів із зайняття гральним бізнесом шляхом організації і функціонування мережі гральних закладів з надання доступу до азартних ігор на території м. Херсону та Херсонської області.
Зокрема, ОСОБА_4 усвідомлюючи, що зайняття гральним бізнесом на території України заборонено та знаючи, що самостійно реалізувати злочинний умисел, направлений на створення умов пов`язаних з організацією та наданням доступу до азартних ігор, на створення і постійного функціонування мережі гральних закладів на території області, він не в змозі, з метою вчинення особливо тяжких злочинів та зайняття гральним бізнесом, створення злочинної організації для зайняття гральним бізнесом, залучив як організатора ОСОБА_17 , з якими він погодив злочинні наміри на подальше створення злочинної організації та розробили спільний план для зайняття гральним бізнесом.
В подальшому, ОСОБА_4 розробив план злочинної діяльності, який передбачав створення злочинної організації з участю кількох осіб для вчинення особливо тяжких злочинів у сфері зайняття гральним бізнесом шляхом надання послуг до азартних ігор та організації азартних ігор на території м. Херсону та Херсонської області, з розподілом ролей кожного учасника, спрямованих на досягнення цілей злочинного плану, відомого членам злочинної організації, з подальшим чітким їх виконанням, при суворому підпорядкуванні організатору як лідеру злочинної організації і дотриманням встановленої ним дисципліни, необхідності координації своїх дій з іншими учасниками шляхом підтримання постійного зв`язку.
Після цього, відповідно до розробленого ОСОБА_4 спільно із ОСОБА_17 злочинного плану, до складу злочинної організації були залучені та увійшли особи, які користуються довірою, зберігали таємницю і підкорювались їх волі. До злочинної організації у різні періоди часу, умисно, з корисливих мотивів, увійшли та прийняли участь як оранізатор ОСОБА_18 , виконавці ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_19 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 .
Зазначені особи, на виконання єдиного злочинного плану, у період з початку квітня 2019 року по 23 квітня 2020 року, прийняли участь у діяльності злочинної організації та злочинах, вчинюваних такою організацією, діяли за чітко розробленим планом, з розподілом функцій між її членами, об`єднані єдиним умислом, спрямованим на досягнення цього плану із зайняття гральним бізнесом, координуючи свої дії з іншими учасниками організації шляхом підтримання постійного зв`язку, звітуючи перед керівником та організаторами злочинної організації про їх діяльність у сфері надання послуг у сфері зайняття гральним бізнесом, функціонування підпільних гральних закладів, сум виручених грошових коштів, використовуючи у своїй діяльності елементи конспірації задля уникнення кримінального переслідування з боку правоохоронних органів, пов`язаного з зайняттям гральним бізнесом.
Окрім цього, ОСОБА_4 , діючи спільно з іншими учасниками злочинної організації, на виконання злочинного плану разом із ОСОБА_17 , організували та у подальшому керували разом із залученим в лютому 2020 році в якості керівника, ОСОБА_18 , у орендованих ними приміщеннях за адресами: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 під приводом здійснення державної лотереї оператора державних лотерей «Національна лотерея» - «Золотий кубок» , діяльністю підпільного грального закладу.
23.04.2020 незаконну діяльність вищевказаних підпільних закладів було припинено в ході проведення обшуків працівниками поліції, за вищевказаними адресами було вилучено комп`ютерну техніку, мережеве обладнання для під`єднання до мережі Інтернет, яке використовувалося як засоби вчинення злочинів та за допомогою якого надавалися послуги у сфері грального бізнесу, документи та чорнові записи про облік доходів і витрат, підрахунку балансу «юнітів» по програмах, що використовувалися для азартних ігор, передачі таких показників по змінам між адміністраторами та звітів, грошові кошти, отримані в результаті вчинення кримінальних правопорушень із зайняття гральним бізнесом, та інші предмети і документи, що використовувались у такій діяльності.
18.08.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст. 28-ч.1 ст.203-2 КК України.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, уроджений, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 , інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.
Відповідно до протоколу про результати проведення негласної слідчої дії візуальне спостереження за ОСОБА_4 , встановлено, що ОСОБА_4 разом з ОСОБА_17 відвідали приміщення грального закладу розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , до якого занесли спиртні напої.
Протоколом обшуку від 23.04.2020 в приміщенні грального закладу розташованого в АДРЕСА_2 , під час проведення якого було вилучено чорнові записи щодо надходження грошей в гральному закладі, персональні комп`ютери за допомогою яких здійснювались азартні ігри.
Висновком експерта № 20-2501, № 20-2499, 20-2495 на накопичувачі на жорстких магнітних дисках персонального комп`ютеру виявлено програмне забезпечення «iConnect», яке є частиною гральної системи «iConnect Champion Club Net» та «orca Player». Це програмне забезпечення, ймовірно, призначено для реалізації функцій гральних автоматів, відео-аттракціонів, лотерейних терміналів та конструктивно схожих з ними пристроїв електронного (віртуального) казино, «слот-машин».
Протоколом обшуку в приміщенні грального закладу розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , під час проведення якого були вилучені персональні комп`ютери за допомогою яких здійснювались азартні ігри.
Висновком експерта № 20-2494, № 20-2500, 20-2485 на накопичувачі на жорстких магнітних дисках персонального комп`ютеру виявлено програмне забезпечення «iConnect», яке є частиною гральної системи «iConnect Champion Club Net» та «orca Player». Це програмне забезпечення, ймовірно, призначено для реалізації функцій гральних автоматів, відео-аттракціонів, лотерейних терміналів та конструктивно схожих з ними пристроїв електронного (віртуального) казино, «слот-машин».
ОСОБА_4 відповідно до вимог ч. 5 ст. 12 КК України підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів, за одне з яких законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 12 років.
Крім того, існують ризики, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше (аналогічне) кримінальне правопорушення або незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, а саме своїх колишніх підлеглих працівниць, які працювали в приміщеннях гральних закладів, які розташовувались в АДРЕСА_3 , по АДРЕСА_2 , по АДРЕСА_4 та виконували вказівки останнього щодо проведення азартних ігор.
Наразі досудове розслідування не закінчено, тому під час розслідування зазначеного кримінального провадження можуть виникнути об`єктивні підстави для отримання ще ряду документів, які зберігають у військовому комісаріаті, а підозрюваний, перебуваючи на займаній посаді, може перешкоджати їх отриманню, шляхом приховування або знищення.
Необхідність обрання стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, а також наявністю ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Враховуючи тяжкість вчиненого ОСОБА_4 злочину та тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, існує ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто ризик переховування останньою від органів досудового розслідування або суду, ухиляться від проведення слідчих та процесуальних дій, ухиляється від спілкування з правоохоронними органами, крім того у разі незастосування запобіжного заходу пов`язаного з триманням під вартою, підозрюваний може виїхати до тимчасово окупованого півострова Крим, тому є ризик, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, тому більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Також, існують ризики, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме здійснення незаконного впливу з боку керівника злочинної організації ОСОБА_4 на працівниць гральних закладів, за допомогою яких надавались послуги в приміщеннях гральних закладів з проведення азартних ігор, та може незаконно впливати на них з метою надання останніми неправдивих показань у рамках кримінального провадження, у тому числі шляхом застосування до останніх залякування, фізичного та морального впливу, використовуючи своє становище, що у свою чергу свідчить про наявність ризику вчинення іншого злочину.
Враховуючи наявність вказаних ризиків, більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Водночас відповідно до положень ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.
Пунктом 2 частини 5 статті 182 КПК України визначено розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочин станове від вісімдесяти (175 760 грн.) до трьохсот (559 100 грн.) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У зв`язку з чим, розміром застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків є 329 550 гривень.
У разі внесення застави, враховуючи вищевикладене, є необхідність покладання на підозрюваного наступних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України:
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
-утримуватися від спілкування з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ,, ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 за винятком участі у слідчих та судових діях;
-здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Доводи сторін у судовому засіданні:

Прокурор в судовому засіданні просив клопотання задовольнити за підставами, викладеними у клопотанні. Додаткових пояснень не надавав.

Захисник просив клопотання відхилити. На обґрунтування своїх заперечень послався на необґрунтованість підозри за ч.1 ст.255КК України, дав детальні пояснення з посиланням на судові рішення Верховного Суду, про відсутність складу злочину, передбаченого ч.1 ст.255КК України. Зазначив, що у клопотанні взагалі не викладено ризиків, немає жодного доказу існування ризиків. За час досудового розслідування підозрюваний виконував всі покладені на нього процесуальні обов`язки, не допустив жодних порушень, які б давали підстави для звернення до суду із клопотанням про обрання будь-якого запобіжного заходу. Обґрунтування ризиків являє собою цитування норм КПК України, які визначають ризики.

Підозрюваний підтримав позицію захисника. Крам того, пояснив, що він не має наміру переховуватися від слідства, він працює, має сім`ю, в якій разом з дружиною виховують малолітнього сина 2007рокук народження, дружина не працює. За час слідства з`являвся на всі виклики слідчого.

Мотивація суду

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під варту не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

2. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

18 серпня 2020р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28, ч.1 ст.203-2 КК України.

На даному етапі наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду від 15.03.2019р.; протоколом допиту свідка ОСОБА_20 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_21 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_22 ; протоколами впізнання особи по фотознімках; протоколом впізнання по фотографіям; - протоколами про результати проведення негласної слідчої дії; протоколом від 03.03.2020 про результати зняття інформації з транспортних телекомунікаційних систем; протоколом від 15.03.2020р.; протоколом від 09.06.2020р. про результати зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж; протоколом від 09.06.2020р.; протоколом обшуку від 23.04.2020р.; висновком експерта № 20-2501, № 20-2499, 20-2495; протоколом обшуку в приміщенні грального закладу розташованого за адресою: АДРЕСА_3 ; -висновком експерта № 20-2494, № 20-2500, 20-2485; протоколом огляду вилучених під час проведення обшуку в приміщенні грального закладу за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.184КПК України, якою визначено вимоги до клопотання про обрання запобіжного заходу, клопотання має містити короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у якому підозрюється або обвинувачується особа, а основний зміст клопотання повинно складати обґрунтування ризиків, зокрема, посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті цього Кодексу, виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшли висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Всупереч вимогам закону зміст клопотання складає детальний виклад обставин кримінального правопорушення за версією органу досудового розслідування з посиланням на теоретичні аспекти умисел, наслідки та інше, тоді як вимагається короткий виклад фактичних обставин.

А щодо ризиків, то слідчий із прокурором, вимагаючи застосувати найсуворіший запобіжний захід підозрюваному, який вперше притягується до кримінальної відповідальності, вчинив злочин у сфері господарської діяльності, має постійне місце проживання, сім`ю, малолітню дитину, обмежилися цитуванням норм КПК України, які визначають ризики. При цьому клопотання не містить обставин, на підставі яких слідчий з прокурором дійшли висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у клопотанні, з посиланням на матеріали, що підтверджують ці обставини,

У клопотанні про ризики заявлено формально, без будь-якої конкретизації до підозрюваного.

Основним доводом слідчого та прокурора щодо існування ризиків є тяжкість покарання. Але тяжкість покарання відповідно до ст.178КПК України є тільки однією з 12 обставин, які мають враховуватися при обранні запобіжного заходу, а слідчий з прокурором виставляють це основним ризиком, тоді як тяжкість покарання це лише одна із обставин, яка має враховуватися.

Щодо ризику переховуватися від органу досудового розслідування, то слідчий з прокурором не обґрунтували його і не надали жодного доказу реальності існування такого ризику. При цьому слід враховувати, що якась ймовірність того, що підозрюваний може спробувати ухилитись від відповідальності, існує завжди, але цього недостатньо для обрання запобіжного заходу. Якщо про ризик переховування заявлено слідчим, суд має виходити виключно з конкретної оцінки фактів, сукупність яких може доводити або спростовувати вірогідність вчинення підозрюваним негативних дій. Має бути зазначено перелік дій підозрюваного, що можуть свідчити про ризик втечі. Як неодноразово зазначав Європейський суд у своїх рішеннях, ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна, і необхідність в утриманні під вартою відсутня. («Панченко проти Росії» § 106, «Летельє проти Франції», п. 43).

Таким чином, сама по собі тяжкість покарання, що може бути застосоване до особи за умови визнання її винуватості, не є самостійною і достатньою підставою для встановлення ризику втечі. Така обставина має значення лише у сукупності з іншими релевантними факторами.

Найбільш вагомими факторами при оцінці ризику переховування є дані про особистість підозрюваного, адже саме при їх сукупного аналізі можна скласти уявлення про те, наскільки вагомою є вірогідність недобросовісної поведінки особи. З цього приводу Європейський суд зазначав, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova («Бекчиєв проти Молдови») § 58).

Підозрюваний тривалий час проживає у м. Херсон, має постійне місце проживання, сім`ю, дітей.

Слідчий суддя при оцінці вказаного ризику враховує ту обставину, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру 18 серпня 2020року, клопотання до суду про застосування запобіжного заходу направлено 25 серпня 2020року, а розглянуто 27 серпня 2020 року, тобто з часу повідомлення про підозру сплинув значний час, і при цьому підозрюваний не вчинив жодних дій, які б давали привід для звернення для застосування запобіжного заходу. У судове засідання підозрюваний з`явився самостійно.

Досудове розслідування триває протягом тривалого часу, підозрюваному про це відомо, адже обшуки проведено 23 квітня 2020року, і підозрюваний не вчиняв жодних дій на супротив слідству.

На існування ризику вчинення підозрюваним іншого правопорушення слідчий не навів обґрунтованих доводів у клопотанні. Підозрюваний раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, всі предмети (речі), які були знаряддям вчинення злочину, вилучені. При вказаних обставинах відсутні підстави стверджувати про вчинення підозрюваним нового злочину, а тому вірогідність такого ризику є вкрай мінімальною.

У клопотанні слідчий зазначає, що підозрюваний тривалий час займається гральним бізнесом, від якого має дохід, проте не наведено доказів отримання такого доходу, виходячи з якого визначена застава.

Щодо ризику незаконного впливу на свідків то слідчий не обґрунтував в чому він може полягати і на яких свідків, адже згідно змісту клопотання є протоколи НСРД, якими зафіксовані обставини вчинення кримінального правопорушення, є речові докази, які вилучені під час обшуків, є висновки експертів.

Обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих(стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог пункту 4 статті 5 Конвенції (параграф 85 рішення ЄСПЛ у справі Харченко проти України від 10.02.2011року).

Слідчий у клопотанні, а прокурор у судовому засіданні, жодним чином не обґрунтував неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, чому підозрюваний у вчиненні злочину у сфері господарської діяльності повинен бути ізольований від суспільства і перебувати в умовах слідчого ізолятороа. Тоді, як згідно практики ЄСПЛ: При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших запобіжних заходів» (п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011року у справі Харченко проти України, «тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу (п.29 рішення ЄСПЛ від 11.10.2010року у справі «Хайредінова проти України».

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Прокурор у клопотанні жодним чином не обґрунтував неможливість застосування до підозрюваного іншого біль м`якого запобіжного заходу.

У рішеннях ЄСПЛ Феррарі-Браво проти Італії, Мюррей проти Сполученого Королівства) зазначається, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством, тобто мають враховуватися всі обставини конкретно відносно підозрюваного, а не в загальному , як у клопотанні слідчого цитування норм КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.177КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам.

Особливість запобіжних заходів полягає в тому, що вони застосовуються не за конкретну недобросовісну поведінку підозрюваного, а превентивно, як гарантія настання правосуддя в майбутньому.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Прокурор не довів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, а тому підозрюваному не може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

З урахуванням викладених обставин слідчий суддя приходить до висновку, що до підозрюваного має бути застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, який забезпечить виконання ним процесуальних обов`язків у кримінальному провадженні.

Керуючись п.1 ч.3 ст.132, ст.ст.177, 178, 179, 184, 194 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и л а :

Клопотання слідчого про застосування підозрюваному ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відхилити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
-утримуватися від спілкування з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ,, ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 за винятком участі у слідчих та судових діях;
- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Встановити строк дії обов`язків до 23 жовтня 2020 року (включно).

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Повний текст ухвали проголошено о 12 годині 05 хвилин 01 вересня 2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1