Справа № 357/9643/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 листопада 2020 року

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши заяву адвоката ОСОБА_2 про відвід слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_3 від участі у розгляді клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні № 0003229 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 вересня 2020 року,

У С Т А Н О В И В:

На розгляді слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_3 перебуває клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні № 0003229 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 вересня 2020 року.

23 листопада 2020 року ОСОБА_2 подав до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_3 від участі в розгляді цього клопотання.

На обґрунтування заяви зазначив, що Джерело в Білоцерківському ВП ГУ НП в Київській області повідомило йому, що слідча суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_3 на прохання заступника керівника Білоцерківської місцевої прокуратури ОСОБА_4 забезпечила постановлення ухвали про тримання під вартою ОСОБА_5 ; заступник керівника Білоцерківської місцевої прокуратури ОСОБА_4 надав обіцянку судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_3 про забезпечення Білоцерківським ВП ГУ НП в Київській області відсутності дозволу на доставку ОСОБА_5 у судові засідання Київського апеляційного суду. Такі дії, на думку заявника, є упередженими та не об`єктивними.

В судове засідання особа, яка заявила клопотання та інші учасники справи не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Згідно ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно ч.2 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтею 75 КПК України, судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадження.

Згідно з ч.ч.3,4 ст.80 КПК України, заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Згідно ч.5 ст.80 КПК України відвід повинен бути вмотивований.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 9 листопада 2006 р. у справі «Білуха проти України», наявність безсторонності судді відповідно до п.1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду. Що стосується суб`єктивного критерію, то особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) існування безсторонності суду для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. При вирішенні питання щодо існування легітимних причин, сумнівів у неупередженості конкретного судді ( п. 45-50 рішення ЄСПЛ у справі "Морель проти Франції"; п. 23 рішення ЄСПЛ у справі "Пескадор Валеро проти Іспанії") або органу, що засідає у вигляді суду присяжних ( п. 40 рішення ЄСПЛ у справі "Лука проти Румунії"), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (п. 44 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії"; п. 30 рішення ЄСПЛ у справі "Пабла Кю проти Фінляндії"; п. 96 рішення ЄСПЛ у справі "Мікалефф проти Мальти").

Дослідивши заяву про відвід, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого ОСОБА_2 відводу, оскільки останнім не наведено жодних підстав, визначених ст.ст.75, 76 КПК України для відводу слідчого судді та не надано доказів упередженості або особистої заінтересованості слідчого судді. Незгода з процесуальними діями та рішеннями судді не є підставою для відводу.

На підставі викладеного, обставини, якими ОСОБА_2 обґрунтовує свою заяву, не викликають обґрунтованих сумнівів у неупередженості або необ`єктивності слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_3 , оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості цієї судді як з погляду "суб`єктивного критерію", так і з погляду "об`єктивного критерію", яким керується ЄСПЛ.

У зв`язку з наведеним вище, підстави для задоволення заяви про відвід слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_3 при розгляді клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні № 0003229 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 вересня 2020 року.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.75, 80-81 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_2 про відвід слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_3 від участі у розгляді клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні № 0003229 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 вересня 2020 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Білоцеріквського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1