Дата документу 05.01.2021 Справа № 554/2764/20
Провадження № 1-кс/554/27/2021
УХВАЛА
Іменем України

05 січня 2021 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві клопотання слідчого СУ ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000072 від 12.03.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч.3 ст.15 ч.3 ст. 190 КК України, про арешт майна,-

в с т а н о в и в:

До слідчого судді надійшло клопотання слідчого про арешт майна, погоджене прокурором, у якому прохали накласти арешт на майно, вилучене під час обшуку проведеного 10 грудня 2020 року за місцем фактичного проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , у квартирі належній ОСОБА_5 .

В судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання у її відсутність, проти задоволення клопотання не заперечувала.

Відповідно ч. 4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Встановлено, що слідчим управлінням розслідується кримінальне провадження №0000072, під час якого було встановлено, що на території м. Полтава та Полтавської області діє злочинна група у складі 5-6 осіб, які вчиняють ряд незонних дій, а саме: на автомобілях інозеного виробництва, в тому числі і преміум класу, якиими заборонено користуватися на законних підставах на території України (не розмитнені або перебувають у розшуку), у спеціально обладнаному боксі змінюють кустарним способом номерні позначення вузлів та агрегатів на номерні позначення тих автомобілів, які офіційно зареєстровані на території України. При цьому використуваують корупційні звязки в сервісних центрах, працівники яких надають повну інформацію по номерним позначенням вузлів та агрегатів таких транспортних засобів, дані свідоцтва про їх реєстрацію.

На підставі отрманих даних, члени злочинної групи виготовляють підроблені свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів на вищевказані автомобілі. В результаті чого отримують так звані автомобілі «двійники».

Також дані особи, на замовлення інших громадян, за певну суму коштів, використовуючи спеціальне обладнання, здіснюють виготовлення підроблених свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів та посвідчень водіїв. Замовлення їм надходять на електронну пошту, кошти перераховуються на банківську картку, а самі документи вони пересилають через «Нову пошту».

В подальшому дані транспортнні засоби виставляють на продаж на інтернет сайтах, як цілком легальні, а в оголошенні зазначають контактний номер телефону, який одразу пепрестає працювати після продажу автомобля.

Окрім цього виготовляють та залишають собі дублікати ключів та обладнують такі автомобілі спеціальними засобами стеження. Через деяий проміжок часу, маючи ключі від автомобіля та знаючи місце його знаходження, здійснюють його викрадення або за певну суму коштів продають дублікат ключів та дані системи спостереження особам з інших областей України, з якими мають стійкі злочинні зв`язки.

10.12.2020 року було проведено відповідно до ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 13.11.2020 року обшук за адресою: АДРЕСА_1 за адресою фактичного проживання ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні даного кримінального правопорушення, оскільки останній безпосередньо покупцям показував автомобілі для реалізації, їх реалізовував, передавав технічні паспорти на транспортні засоби, довіреності, отримував грошові кошти за їх реалізацію. У ході проведення обшуку було виявлено та вилучено: 1) мобільний телефон марки Samsung IMEI1: НОМЕР_1 модель GT-S5570, s/n: НОМЕР_2 у вимкненому стані з акумулятором ЕВ494353VU120mAh s/n:AA1B402NS/4-B H5 поміщено до сейф пакету Національної поліції України Головного слідчого управління №INZ2039829; 2) коробка з-під мобільного телефону Samsung GalaxyJ5 на якій міститься наліпка з написами: НОМЕР_3 ; НОМЕР_4 , модель: SM-J500HZDDSEK; 3) картка банківська студентський-квиток «Ощадбанк» НОМЕР_5 на ім`я ОСОБА_6 ; 4) картка банківська студентський-квиток «Ощадбанк» НОМЕР_6 на ім`я ОСОБА_6 ; 5) картка банківська ПриватБанку KDV Gold зіпсована перемотана ізолентою жовто-зеленого кольору; 6) картка банківська Monobank UniversalBank НОМЕР_7 ; 7) картка банківська ПриватБанк «Картка Універсальна» НОМЕР_8 ; 8)тримач до сім-картки оператора мобільного зв`язку Київстар з позначеннями НОМЕР_9 ; 9) сім-картка білого кольору на якій міститься напис НОМЕР_10 ; 10) сім картка оператора мобільного зв`язку МТС без ідентифікуючих ознак; 11) сім-картка оператора мобільного зв`язку ВФ Україна з номерним позначенням НОМЕР_11 (п.п.3-11 поміщено до сейф пакету Національної поліції України Головного слідчого управління ЕХР0246918).

Постановою слідчого від 10.12.2020 року вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Разом з цим, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173, 174 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб, необхідність подальшого перебування майна під арештом.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Необхідність арешту майна зумовлюється обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу зумовить труднощі чи неможливість виконання вироку в частині забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову чи перешкоджатиме встановленню істини внаслідок чого, що таке майно може бути приховане, відчужене чи пошкоджене.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Суд бере до уваги те, що існує наявність розумних підозр вважати, що вилучені матеріальні об`єкти є доказом злочину у вказаному кримінальному провадженні. У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає, що вказані речі, окрім банківських карток, що були вилучені під час обшуку, підлягають арешту, оскільки вони відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, оскільки зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та можуть слугувати доказом обставини, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім того, у слідчого судді є достатні підстави вважати, що за допомогою мобільних телефонів здійснювалося спілкування особами, які підозрюються у вчиненні даного кримінального правопорушення.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено необхідність накладення арешту на вказане майно.

Слідчий суддя вважає, що при вирішенні питання про накладення арешту на майно суспільний інтерес переважає приватні інтереси власника майна. Вказане втручання у приватне життя даної особи здійснюється на підставі кримінального процесуального кодексу та переслідує легітимну мету.

Водночас слідчим не доведено того, що банківські картки, вилучені під час обшуку, ідповідають критеріям ст. 98 КПК України, на які необхідно накласти арешт.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання слідчого.

Керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 173, 309 КПК України,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене 10.12.2020 під час обшуку за адресою фактичного проживання ОСОБА_4 , АДРЕСА_1 , з позбавленням права відчуження, розпорядження та використання до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку:

1) мобільний телефон марки Samsung IMEI1: НОМЕР_1 модель GT-S5570, s/n: НОМЕР_2 у вимкненому стані з акумулятором ЕВ494353VU120mAh s/n:AA1B402NS/4-B H5 поміщено до сейф пакету Національної поліції України Головного слідчого управління №INZ2039829;

2) коробка з-під мобільного телефону Samsung GalaxyJ5 на якій міститься наліпка з написами: НОМЕР_3 ; НОМЕР_4 , модель: SM-J500HZDDSEK;

3)тримач до сім-картки оператора мобільного зв`язку Київстар з позначеннями НОМЕР_9 ;

4) сім-картка білого кольору на якій міститься напис НОМЕР_10 ;

5) сім картка оператора мобільного зв`язку МТС без ідентифікуючих ознак;

6) сім-картка оператора мобільного зв`язку ВФ Україна з номерним позначенням НОМЕР_11 (п.п.3-11 поміщено до сейф пакету Національної поліції України Головного слідчого управління ЕХР0246918).

Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру схову СУ ГУНП в Полтавській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Власник майна, котрий був відсутній у судовому засіданні має право подати клопотання про скасування арешту майна до суду першої інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання ухвали.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_1