Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/3072/20
У Х В А Л А
19.09.2020 року м.Виноградів

Слідчий суддя Виноградівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , секретар судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Виноградівського відділення поліції Берегівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню Єдиний реєстр досудових розслідувань №0000618 від 18 вересня 2020 року щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, тимчасово не працюючого, не одруженого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 - ч. 1 ст. 115 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Виноградівського відділення поліції Берегівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Виноградівського відділу Берегівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 - ч. 1 ст. 115 КК України ОСОБА_4 .

Подане клопотання обґрунтовує тим, що 18 вересня 2020 року близько 15 години 30 хвилин ОСОБА_4 знаходячись на подвір`ї дворогосподарства будинку АДРЕСА_1 , на грунті раптово виниклих неприязних відносин із своєю співмешканкою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи умисно, з метою вбивства, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання наслідків у вигляді смерті ОСОБА_7 , тримаючи в правій руці металевий кухонний ніж, умисно наніс ОСОБА_7 декілька ударів ножем в область обличчя та лівого плеча, під час чого остання захищалась та відмахувалась.

Після цього, ОСОБА_4 з метою доведення єдиного умислу на позбавлення потерпілої життя повалив ОСОБА_7 па землю де сидячи на ній умисно наніс їй один цілеспрямований удар вістрям ножа в життєво-важливий орган - серце, спричинивши їй тілесні ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення грудної клітки зліва, без пошкодження органів грудної порожнини, колото-різаних ран обличчя та лівого плеча, що підтверджується довідкою лікаря КНП «Випоградівська РЛ» ОСОБА_8 від 18.09.2020 року, однак довести свій злочинний умисел направлений на заподіяння смерті потерпілої ОСОБА_7 до кінця не зміг причини, що не залежали від його волі, так як його протиправні дії були зупинені сторонніми особами, а саме ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

ОСОБА_4 обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 - ч.1 ст. 115 КК України - закінчений замах па вбивство, тобто умисне противоправие заподіяння смерті іншій людині, що підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме протоколом огляду місця, події від 18.09.2020, допитом потерпілої ОСОБА_7 , допитом свідків ОСОБА_10 і ОСОБА_9 та іншими матеріалами.

19 вересня 2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 не має постійної роботи, не одружений, по місцю свого проживання характеризується посередньо, участі в громадському житті села не приймав, не має міцних соціальних зв`язків, які б утримували його за місцем проживання, так як періодично виїжджає на сезонні роботи за межі області та вчинив особливо тяжкий злочини проти життя та здоров`я, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 15 років, перебуваючи на волі, може незаконно впливати на свідків та потерпілого від кримінального правопорушення, продовжувати здійснювати злочинну діяльність, пов`язану із злочинами проти життя та здоров`я, з метою уникнення від покарання, може виїхати з місця проживання за кордон та за межі Закарпатської області, переховуючись при цьому від органів слідства, прокурора, суду, у зв`язку з чим особисте зобов`язання, особиста порука підозрюваного, домашній арешт та застава будуть недостатньо ефективними запобіжними заходами для запобігання ризикам порівняно із взяттям під варту.

Крім цього, на неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу окрім зазначених вище обставин вказує й те, що ОСОБА_4 згідно довідки про склад сім`ї проживає разом із співмешканкою ОСОБА_11 та поряд із основними свідками ОСОБА_9 , та ОСОБА_10 , на яких підозрюваний у разі застосування до нього домашнього арешту або іншого більш м`якого запобіжного заходу може здійснювати моральний чи фізичний вплив з метою зміни показів цих осіб при безпосередньому дослідженні доказів у суді.

В свою чергу майновий стан та відсутність будь - яких відомостей про наявність у ОСОБА_4 постійного місця роботи, позбавляють можливості обрати щодо останнього, запобіжний захід у вигляді застави.

Отже, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15- ч. 1 ст. 115 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, дають підстави для обрання запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 , у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні проти клопотання заперечували, вважали, що запобіжний захід не повязаний з триманням під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Заслухавши учасників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

Відповідно до ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`яти років.

Положеннями ч. 1 ст.177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ч. 2 вказаної норми закону передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

слідчим суддею встановлено, що органом досудового слідства СВ Виноградівського ВП Берегівського ВП Головного управління Національної поліції в Закарпатській області - проводиться досудове розслідування кримінального провадження Єдиний реєстр досудових розслідувань №0000618 від 18 вересня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 - ч. 1 ст. 115 КК України.

Прокурор довів наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 - ч. 1 ст. 115 КК України.

Вказаний висновок підтверджується копією повідомлення ОСОБА_4 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 - ч. 1 ст. 115 КК України, яка 18 вересня 2020 року з дотриманням положень ст. 278 КПК України йому вручена та підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця, події від 18.09.2020, допитом потерпілої ОСОБА_7 , допитом свідків ОСОБА_10 і ОСОБА_9 та іншими матеріалами.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може забезпечити ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Стороною обвинувачення доведено існування ризиків того, що підозрюваний з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим, внаслідок відсутності міцних соціальних звязків за місцем проживання та постійного місця роботи

Так, відповідно до характеризуючих даних, ОСОБА_4 не має постійного місця роботи, підробляє на сезонних роботах.

На переконання слідчого судді запобіжні заходи у виді особистого зобов`язання, поруки, домашнього арешту будуть недостатньо ефективними для запобігання ризикам порівняно із тримання під вартою.

Таким чином мотиви сторони захисту слідчий суддя відхиляє та констатує, що стороною захисту не спростовано наявність наведених стороною обвинувачення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а відсутність судимості у підозрюваного не спростовують встановлені обставини.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини, ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, п. 3постанови Пленуму Верховного Суду України від 25 квітня 2003 року № 4 «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства», запобіжний захід у вигляді взяття під варту обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Відповідно до правової позиції ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Сполучного Королівства» (п.55 рішення) факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу.

Таким чином, з урахуванням характеру діяння, яке інкримінується підозрюваному, яке класифікується як особливо тяжке, відповідно до ст. 12 КК України, обставини вчинення правопорушення, тяжкості покарання, що йому загрожує від 7 до 12 років позбавлення волі у разі визнання винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає меті, з якою він застосовується до особи.

В даному випадку запобіжний захід у виді тримання під вартою позбавляє можливості підозрюваного перешкодити кримінальному провадженню, ухилитися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, як на стадії досудового розслідування так і під час судового розгляду.

Обраний відносно підозрюваного запобіжний захід з урахуванням його тривалості - 60 діб не виходить за межі розумного строку, відповідає характеру та тяжкості діянь, яке йому інкримінуються, тяжкістю покарання, яке йому загрожує згідно санкції статті, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Окрім наявної обґрунтованої підозри, застосований запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості вчиненого, а встановлені ризики є дійсними, і вони виключають, на даний час, можливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не повязаного з позбавленням волі.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоровя підозрюваного; міцність соціальних звязків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

Також слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Таким чином, запобіжний захід у виді тримання під вартою є співмірним існуючим ризикам, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри, зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, є необхідним за даних обставин та відповідає характеру кримінального провадження.

Слідчий суддя на підставі п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України не визначає розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Керуючись ст. ст. 182, 183, 194 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб без визначення застави, починаючи з 19.09.2020 року по 17.11.2020 року (включно).

Датою закінчення дії запобіжного заходу є 18.11.2020 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і підлягає до негайного виконання органом досудового розслідування.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1