Провадження № 1-кс/185/1462/20
У Х В А Л А
іменем України
09 жовтня 2020 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючий суддя - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
захисника обвинуваченої ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Павлограді заяву прокурора ОСОБА_4 про відвід від участі у кримінальних провадженнях №0001723, №0000233 головуючого судді ОСОБА_5 ,
встановив :
08.10.2020 до суду надійшла заява прокурора про відвід у кримінальних провадженнях №0001723, №0000233 головуючого судді ОСОБА_5 .
В обґрунтування заяви посилається на те, що головуючим у кримінальних провадженнях ОСОБА_5 прийнято рішення про припинення дії застави в розмірі 315300 грн. в одному з кримінальних проваджень обвинуваченій ОСОБА_6 , яке ставить під сумнів незаконність дій обвинуваченої та факт повторності вчинення злочинів останньою.

У судове засідання головуючий суддя ОСОБА_5 не з`явився, надав заяву про розгляд заяви про відвід за його відсутності, просив відмовити в задоволенні заяви.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, наполягав на задоволенні заяви про відвід судді на підставі доводів, викладених у заяві.

Захисник обвинуваченої в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви про відвід судді, посилаючись на її необґрунтованість.

Дослідивши матеріали заяви суд дійшов таких висновків.
У пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.
Так у відповідності до п.п. 49-54 рішення Європейського Суду з прав людини, справа «Білуха проти України» від 9.11.2006 року, відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Аналогічні висновки щодо безсторонності судді містить Рішення ЄСПЛ «Справа Мироненко та Мартенко проти України» від 10.12.2009 року.
Наявність безсторонності визначається фактором чи забезпечення судом умов, за яких були б неможливі сумніви у його безсторонності, про що і зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Білуха проти України» від 9 листопада 2006 року та Справа Мироненко та Мартенко проти України» від 10.12.2009 року.
Статтею 75 КПК України визначено перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні. Так, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:
1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;
2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;
4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.
Згідно з ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.
Особиста безсторонність суду презюмується, доки не надано доказів протилежного. При вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був не безсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. Переконливих доказів під час розгляду заяви про відвід суду не надано.
Будь-яких підтверджених фактів того, що суддя виявляв упереджене ставлення при розгляді кримінальних проваджень №0001723, №0000233 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, судом не встановлено, а заява про відвід зводиться до незгоди з процесуальним рішенням судді ОСОБА_5 .
Отже, дослідивши викладені заявником підстави для відводу, суд дійшов висновку, що заявником не було доведено існування обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді ОСОБА_5 і унеможливлювали б постановлення об`єктивного рішення за результатами розгляду справи, а незгода прокурора з процесуальними рішенням судді при розгляді справи є підставами для оскарження прийнятого рішення по суті.
А тому заявлений відвід судді ОСОБА_5 не підлягає задоволенню
Керуючись ст. ст. 77, 80, 81, 83 КПК України, суд
постановив:
Заяву прокурора ОСОБА_4 про відвід від участі у кримінальних провадженнях №0001723, №0000233 головуючого судді ОСОБА_5 - залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя ОСОБА_1