Справа № 305/1779/20
Номер провадження 1-кс/305/374/20
УХВАЛА

24.11.2020 Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання потерпілого ОСОБА_3 про проведення повторної експертизи у кримінальному провадженні №0000317 від 06.05.2020,-

ВСТАНОВИВ:

18 листопада 2020 року ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про проведення повторної експертизи.

Клопотання обґрунтовує тим, що СВ Рахівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 06.05.2020 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань №40000317.

Зазначає, що 22.05.2020 закінчено судово-медична експертиза, яка проводилась у приміщенні Рахівського районного відділення СМЕ завідуючим закладу ОСОБА_4 . Експертиза була призначена відповідно до постанови слідчого СВ Рахівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 . На вирішення експерта поставлені питання про наявність на тілі ОСОБА_3 тілесних ушкоджень, їх характер, локалізацію, ступінь тяжкості та давність нанесення, механізм спричинення тілесних ушкоджень та чи відповідають такі тілесні ушкодження за своєю давністю строку події 05.05.2020. Із висновку експерта №60 від 22.05.2020 у ОСОБА_3 було виявлено середнього ступеня тяжкості, які виникли внаслідок дії тупого твердого предмету по ударному механізму спричинення, яким міг бути шматок шифера та вкладаються у строк події, що мала місце 05.05.2020. Так, у ОСОБА_3 виявлені тілесні ушкодження у вигляді синця лівої пара орбітальної ділянки з саднами надбрівної ділянки та спинки носа, садна лівого передпліччя, ЗЧМТ, струсу головного мозку, перелому суглобової поверхні правої лопатки, перелому кісток спинки носа, перелому нижньощелепного відростку акулової кістки зліва з переходом на комірки решітчастої кістки. Дані тілесні ушкодження не являли собою небезпеку для життя, але потягли розгляд здоров`я більше 21 дня і згідно Наказу №6 МОЗ від 17.01.1995 п.22.2 їх кваліфіковано як тілесні ушкодження середнього ступеня тяжкості. Проте матеріали справи містять два різних висновки експерта щодо визначення тяжкості тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_3 . 02.06.2020 стороною захисту, адвокатом підозрюваного ОСОБА_6 ОСОБА_7 було заявлено клопотання до слідчого ОСОБА_8 про проведення комплексної судово-медичної експертизи, яке слідчим, у порушення ст.243 КПК України, задоволено. Вважає, що слідчий ОСОБА_8 не мав процесуальних повноважень призначати комісійну судово-медичну експертизу у кримінальному провадженні та перебирати на себе повноваження суду. Тільки слідчий суддя, відповідно до кримінального процесуального закону, може розглядати клопотання сторони провадження про призначення повторної, комісійної, комплексної експертизи, чи якоїсь іншої відмінної від уже проведених експертиз та коли для цього потребуються висновки експерта.

Таким чином потерпілий ОСОБА_3 вважає, що висновок експерта від 13.10.2020 не відповідає обставинам справи, що викликає сумнів у його правильності, тому просить призначити повторну судово-медичну експертизу по матеріалах кримінального провадження №0000317 від 06.05.2020 проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. На вирішення експертам просить поставити наступні питання: 1) Які тілесні ушкодження на тілі потерпілого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , їх форма (ступінь тяжкості), розміри локалізація, характер та механізм утворення? Який найбільш ймовірний механізм спричинення тілесних ушкоджень: відповідно показам підозрюваного (обвинуваченого) чи показам потерпілого? 2) Яка давність спричинення тілесних ушкоджень і чи всі виявлені тілесні ушкодження були спричинені одночасно і чи відповідають строку описаної події 05.05.2020? 3) Яка кількість ударних дій була здійснена по тілу потерпілого? 4) Яке було взаємне розташування потерпілого та нападаючого (нападаючих) під час завдання тілесних ушкоджень ОСОБА_3 .? 5) Чи міг потерпілий ОСОБА_3 після нанесення тілесних ушкоджень здійснювати самостійні цілеспрямовані дії (оборонятися, кликати на допомогу, тощо)? 6) Чи існують якісь об`єктивні дані, які б вказували на тимчасову втрату свідомості потерпілого під час нанесення йому тілесних ушкоджень?

Окрім наведеного, потерпілий ОСОБА_3 просив долучити до матеріалів кримінального провадження письмові докази, що вказують на тривалий розлад здоров`я у зв`язку із спричиненням йому тілесних ушкоджень.

У судове засідання потерпілий ОСОБА_3 та його представник адвокат ОСОБА_9 не з`явились. Про день, час та місце розгляду клопотання представник потерпілого адвокат ОСОБА_9 повідомлялася шляхом надсилання смс-повідомлення.

Слідчий ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, натомість подав заяву у якій зазначив про розгляд клопотання за його відсутності, просив відмовити у задоволенні клопотання потерпілого ОСОБА_3 .

Прокурор ОСОБА_10 у судове засідання не з`явився, натомість подав заяву у якій зазначив про розгляд клопотання за його відсутності. Також просив відмовити у задоволенні клопотання потерпілого ОСОБА_3 .

Слідчий суддя, вислухавши позиції сторін, дослідивши подане клопотання приходить до наступних висновків.

Вимогами ч.1 ст.243 КПК України регламентовано, що експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.

При цьому, згідно абз.3 ч.1 ст.243 КПК України експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч.1 ст.244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо:

1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;

2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

З наведеного вище вимог КПК України, які регламентують порядок залучення експерта для призначення експертизи, випливає, що слідчий суддя може залучити експерта за клопотанням сторони захисту лише за наявності зазначених у ч.1 ст.244 КПК України обставин.

Так, з матеріалів клопотання вбачається, що 02.06.2020 сторона захисту, а саме захисник підозрюваного ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 звернулася до слідчого ОСОБА_8 з клопотанням про проведення комісійної судово-медичної експертизи, яке слідчим було задоволено.

Ініціювання стороною захисту проведення слідчих дій, у даному випадку проведення комісійної судово-медичної експертизи, шляхом подання відповідного клопотання слідчому узгоджуються із приписами ч.3 ст.93 КПК України.

Зокрема, у відповідності до вимог ч.3 ст.93 КПК України сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу.

Таким чином, наведені вище дії сторони захисту та слідчого відповідають вимогам ч.3 ст.93 та ч.1 ст.243 КПК України, а тому посилання потерпілим ОСОБА_3 у клопотанні на те, що, задовольняючи клопотання адвоката ОСОБА_7 про проведення комісійної судово-медичної експертизи, слідчий вийшов за межа наданих йому повноважень є необґрунтованими.

Щодо посилання потерпілого ОСОБА_3 на невідповідність висновку експерта № 46 від 13.10.2020 обставинам справи, що викликає у потерпілого сумнів у його правильності слідчий суддя зазначає наступне.

У відповідності до вимог ч.ч.1, 3 ст.101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність.

При цьому, вимоги щодо змісту висновку експерта містяться у ст.102 КПК України. Зокрема, у висновку експерта повинно бути зазначено: 1) коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта) та на якій підставі була проведена експертиза; 2) місце і час проведення експертизи; 3) хто був присутній при проведенні експертизи; 4) перелік питань, що були поставлені експертові; 5) опис отриманих експертом матеріалів та які матеріали були використані експертом; 6) докладний опис проведених досліджень, у тому числі методи, застосовані у дослідженні, отримані результати та їх експертна оцінка; 7) обґрунтовані відповіді на кожне поставлене питання. У висновку експерта обов`язково повинно бути зазначено, що його попереджено про відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Якщо при проведенні експертизи будуть виявлені відомості, які мають значення для кримінального провадження і з приводу яких не ставилися питання, експерт має право зазначити про них у своєму висновку. Висновок підписується експертом.

Аналогічні за змістом вимоги щодо змісту висновку експерта містяться також і у Розділі IV Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5.

Так, потерпілим ОСОБА_3 до матеріалів клопотання долучено дві копії висновків судово-медичних експертиз. Зокрема, висновок експерта №60 від 22.05.2020, який складений завідувачем Рахівського районного відділення СМЕ ОСОБА_4 , а також висновок №46 від 13.10.2020 комісійної судово-медичної експертизи, який складений судово-медичними експертами ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .

Проведеним аналізом вказаних висновків експертів не встановлено їх невідповідності зазначеним вище вимогам закону. Експертами при виконанні первинної та комісійної експертиз надано відповіді на запитання слідчого, поставлені у відповідних постановах при їх призначенні. При цьому, у разі наявності будь-яких прогалин у відповідях, є підстави для призначення додаткової судової медичної експертизи, якщо відповіді на такі питання мають істотне значення для кримінального провадження.

Разом з тим, потерпілим ОСОБА_3 у поданому клопотанні не наведено, а під час його розгляду слідчим суддею невстановлено обставин, які б викликали сумніви у правильності висновків експертів. Саме по собі цитування потерпілим ОСОБА_3 у клопотанні лише положень КПК України, Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень та Інструкції про проведення судово-медичних експертиз не доводить необґрунтованість чи неповноту висновків №60 та №46 судової медичної експертизи потерпілого.

Окрім цього, у поданому клопотанні потерпілим ОСОБА_3 не зазначено у чому полягає невідповідність висновку експерта №46 від13.10.2020 обставинам справи.

Водночас слідчий суддя може залучити експерта за клопотанням лише сторони захисту та за наявності зазначених у ч.1 ст.244 КПК України обставин.

У відповідності до вимог п.19) ч.1 ст.3 КПК України потерпілого віднесено до сторони обвинувачення, а не захисту.

При цьому, у відповідності до вимог ст.93 КПК України, потерпілий здійснює збирання доказів ініціюючи проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу.

З огляду на викладене, потерпілому ОСОБА_3 для призначення проведення повторної судово-медичної експертизи потрібно звернутися з відповідним клопотанням до слідчого.

Таким чином, клопотання потерпілого ОСОБА_3 підлягає залишенню без задоволення через його необґрунтованість.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 100, 242, 244, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання потерпілого ОСОБА_3 про проведення повторної експертизи у кримінальному провадженні № 0000317 від 06.05.2020 відмовити.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Рахівського районного суду: ОСОБА_1