Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

23 грудня 2020 року

Подільський районний суд міста Києва в особі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0002520 від 11.08.2020 рок за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту із забороною користування та розпорядження майном на об`єкт нерухомості нежитлову будівлю загальною площею 890 кв.м., розташованої за адресою : АДРЕСА_1 , яка згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно належить ОСОБА_4 , з метою збереження речових доказів.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що слідчим відділом Подільського УП ГУ Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002520 від 11.08.2020 за заявою представників ДП «Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця».

В ході слідства було встановлено, що Державне підприємство «Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця», (далі - ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця», підприємство) є державним унітарним підприємством, що діє як державне комерційне підприємство, засноване на державній власності та належить до сфери управління Фонду державного майна України (підпункт 1.1. пункту 1 Статуту ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця», затвердженого наказом Фонду державного майна України №168 від 31.01.2020 року.

Відповідно до підпункту 7.1. пункту 7 Статуту майно підприємства є державною власністю і закріплюється за ним на праві господарського відання.

Згідно з підпунктом 7.2 Статуту майно підприємства складають основні засоби та фонди, обігові кошти, а також інші оборотні та необоротні активи й цінності, вартість яких обліковується та відображається в балансі підприємства або враховуються в інших, передбачених законодавством, формах обліку майна підприємства.

Так, на балансі ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця» перебувала будівля сільськогосподарської школи, рік спорудження 1956, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Полкова,76.

Відповідно до Технічного паспорта, виготовленого 09.07.2020 року на замовлення ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця» товариством з обмеженою відповідальністю «Регіональна інвестиційно-консалтингова компанія» вищевказана будівля сільськогосподарської школи - це цегляне двоповерхове приміщення загальною площею 1026,7 кв. м.

Із службових записок начальника служби безпеки підприємства ОСОБА_5 та уповноваженого з антикорупційної діяльності ОСОБА_6 вбачається, що в приміщенні будівлі сільськогосподарської школи 28.07.2020 року перебували невідомі особи чоловічої статті, які обприскували внутрішні приміщення школи речовиною із специфічним запахом, та які відмовилися надати пояснення своїх дій, після чого був викликаний наряд поліції. Надалі прибув невідомий чоловік, який назвався представником власника вказаної будівлі.

З Інформаційної довідки, сформованої 30.07.2020 року за №218372424, вбачається, що нежитлова будівля загальною площею 890 кв. м в АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000) на підставі договору купівлі-продажу №878 від 26.06.2020 року продана ОСОБА_4 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ).

На думку ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця», відбулося незаконне заволодіння державним майном, чим нанесені збитки не лише підприємству, а і суб`єкту управління в особі Фонду державного майна України, а значить і державі в розмірі приблизно 26 млн. грн.

Приміщення будівлі сільськогосподарської школи розташоване на земельній ділянці з кадастровим номером :91:066:0101, яка належить на праві постійного користування ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця», власник - держава в особі Головного управління Держгеокадастру у м. Києві. ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця» сплачує за вказану земельну ділянку земельний податок.

11 серпня 2020 року слідчим відділом Подільського УП ГУ НП у м Києві винесено постанову про визнання речовим доказом нежитлової будівлі в АДРЕСА_1 .

02 вересня 2020 року Подільським районним судом м. Києва постановлено ухвалу щодо арешту нежитлової будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка залишена без змін ухвалою Київського апеляційного суду від 23.11.2020 року.

Однак, в ході слідства було встановлено, що представники ОСОБА_4 здійснюють ремонт будівлі, на яку накладений арешт. Тому слідство вважає, що необхідно накласти арешт вищезазначеної нежитлової будівлі з забороною використання з метою недопущення пошкодження та/або перетворення речового доказу.

В судове засідання, призначене 21.12.2020 року з`явився прокурор ОСОБА_7

Власник майна в судове засідання не з`явився.

Інформацію про власника майна ОСОБА_4 прокурор не надав та в клопотанні не зазначив.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України суд визнав явку власника майна обов`язкою для участі в розгляді клопотання про арешт майна.

В судове засідання, призначене 23.12.2020 року прокурор не з`явився, про час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином. Інформація щодо власника майна суду надана не була.

Так, згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею не пізніше двох днів з дня його надходження до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

За таких обставин, суд вивчивши клопотання та докази на його обгрунтування, дійшов наступного висновку.

Установлено, що в провадженні СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0002520 від 11.08.2020 рок за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

За ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 02.09.2020 року накладено арешт на об`єкт нерухомості нежитлову будівлю загальною площею 890 кв.м., розташованої за адресою : АДРЕСА_1 , яка згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно належить ОСОБА_4 , з метою збереження речових доказів із забороною суб`єктам державної реєстрації прав вносити до Державного реєстру речових прав записи про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень, записи про скасування, зміни до таких записів.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Обґрунтовуючи клопотання про накладення арешту на нежитлову будівлю, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , прокурор вказував на те, що в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що арешт майна необхідний для забезпечення збереження речових доказів та недопущення їх пошкодження та/або перетворення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи, що прокурор в судове засідання не з`явився, не обґрунтував правові підстави накладення арешту на майно, не надав суду матеріали кримінального провадження в підтвердження свого клопотання та інформацію щодо власника майна, тому слідчий суддя дійшов висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. 131, 132, 170 - 173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

У задоволенні клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0002520 від 11.08.2020 рок за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1