Справа № 202/5206/20
Провадження № 1-кс/202/6145/2020
УХВАЛА
Іменем України

07 вересня 2020 року слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Дніпро, клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене в.о. прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Дніпропетровська, громадянина України, з вищою освітою, раніше не судимого, що не працює, одруженого, який має на утриманні неповнолітню дитину 2002 року народження, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,-
ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене в.о. прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та, враховуючи наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з забороною цілодобово залишати місце реєстарції.

Захисник адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні зазначила, що ОСОБА_5 має статус народного депутата України VIII скликання, що залишається за ним довічно. Разом з тим, клопотання про застосування запобіжного заходу подане слідчим та погоджене прокурором в супереч положень ст. 482-2 КПК України, як неповноваженими особами. Крім того, захисник зазначила про необґрунтованість підозри. Всі надані стороною обвинувачення докази в її обґрунтування є недопустимими та суперечливими. Крім того, прокурором в судовому засіданні не доведено наявності будь-якого ризику. Вказане в сукупності є підставою для відмови у задоволенні клопотання в цілому.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника, зазначив, кримінальне провадження є політично вмотивованим. Також зазначив, що жодним чином не планує перешкоджати слідству, а навпаки особисто зацікавлений у встановлені істини по справі.

Ознайомившись з матеріалами клопотання, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

В провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000641 від 26.08.2020 року, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

30 серпня 2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, тобто у вчиненні умисних дій які виразились в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу побоїв у зв`язку із виконанням цим працівником службових обов`язків.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 прокурором зазначено необхідність забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органу досудового розслідування та/або суду та незаконного впливу на свідків, потерпілого, експерта у цьому кримінальному провадженні.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, про що свідчать додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, які з достатньою імовірністю підтверджують існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованого злочину, в межах розслідування якого ставиться питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

При цьому, слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. З огляду на наведені у клопотанні слідчого дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі, хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення.
Слідчим суддею враховуються також обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим; дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , який має місце мешкання, одружений, має на утриманні неповнолітню дитину 2002 року народження.
З урахуванням того, що підозрюваний з моменту повідомлення на підозру до часу розгляду клопотання по суті не вчиняв дій щодо ухилення від слідства та суду, з обсягу наявних в матеріалах клопотання документів слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено наявності ризику можливого переховування від органу досудового розслідування та/або суду.
Разом з тим, слідчий суддя бере до уваги те, що ОСОБА_5 на даний час підозрюється у вчиненні умисного нетяжкого злочину, який виразився у заподіянні побоїв працівнику правоохоронного органу під час виконання ним службових обов`язків, і ці обставини свідчать про підвищену небезпеку протиправних дій останнього, що в свою чергу вказує на наявність ризику можливого незаконного впливу на потерпілого, свідків, експертів у цьому ж кримінальному провадженні.
За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених п.п. 1,2 ч. 1 ст. 194 КПК, що дає підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного запобіжний захід, однак не наведено достатніх підстав вважати, що більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
З урахуванням мотивів та обґрунтування клопотання, оцінивши потреби досудового розслідування, слідчий суддя вважає необхідним відмовити в задоволенні клопотання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, в межах досудового розслідування, з покладенням на останнього зобов`язань, передбачених п.п. 3,4 ч. 5 ст. 194 КПК України.
Наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків свідчить на користь останнього, є стримуючим фактором і може вважатися запорукою та певною гарантією для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, тому саме запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, на думку слідчого судді, буде слугувати завданням кримінального провадження, меті обрання запобіжного заходу, зможе запобігти ризику, передбаченим п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та не буде надмірним тягарем у порушення прав підозрюваного.
Щодо позиції сторони захисту про порушення з боку органу досудового розслідування порядку повідомлення про підозру та подання клопотання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя зазначає наступне.
Особливості юридичної відповідальності народного депутата України передбачені ст. 27 ЗУ «Про статус народного депутата України». Так, особливості початку досудового розслідування щодо народного депутата України, повідомлення про підозру, затримання, обрання щодо нього запобіжного заходу, проведення слідчих (розшукових) та негласних слідчих (розшукових) дій визначаються Кримінальним процесуальним кодексом України.
Вказані особливості зазначені, зокрема, в ст. 482-2 КПК України. Так, клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою чи домашнього арешту, розгляд яких віднесено до повноважень слідчого судді, мають бути погоджені Генеральним прокурором (особою, що виконує обов`язки Генерального прокурора).
Разом з тим, незважаючи на те, що звання народного депутата зберігається за ним довічно, із системного аналізу положень ст. 27 ЗУ «Про статус народного депутата України», яка знаходиться в розділі IV даного закону, який передбачає основні гарантії діяльності народних депутатів України, а також розділу IV Конституції України, вбачається що гарантії особливого порядку проведення досудового розслідування гарантуються державою особам, які виконують повноваження народного депутата України.
Аналогічна позиція відображена в рішенні Конституційного суду України у справі за конституційним поданням 56 народних депутатів України про офіційне тлумачення положень частин першої, третьої статті 80 Конституції України, частини першої статті 26, частин першої, другої, третьої статті 27 Закону України "Про статус народного депутата України" та за конституційним поданням Міністерства внутрішніх справ України про офіційне тлумачення положення частини третьої статті 80 Конституції України стосовно затримання народного депутата України (справа про гарантії депутатської недоторканності).
Згідно частини 5 вказаного рішення, положення частини першої статті 80 Конституції України ( 254к/96-ВР ), та відповідне положення частини першої статті 27 Закону про статус ( 2790-12 ) треба розуміти так, що депутатська недоторканність як елемент статусу народного депутата України є конституційною гарантією безперешкодного та ефективного здійснення народним депутатом України своїх повноважень і передбачає особливий порядок притягнення народного депутата України до кримінальної відповідальності, його затримання, арешту, а також застосування інших заходів, пов`язаних з обмеженням його особистих прав і свобод.
З урахуванням наведеного, позиція сторони захисту про порушення порядку складення клопотання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 є необґрунтованою.
Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 179, 181, 184, 193-194,196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене в.о. прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України відмовити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Зобов`язати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого або прокурора, та покласти на нього, строком до "29" жовтня 2020 року, обов`язки, передбачені п.п. 3,4 ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілим, свідками, експертами у цьому ж кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання, покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 .
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1