УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 638/17985/19

Провадження № 1-кс/638/419/20

16.10.2020 року слідчий-суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові матеріали клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,
ВСТАНОВИВ:

24.01.2020 заявник звернулася з вказаним клопотанням, в якому просила скасувати арешт у кримінальному провадженні № 0004649 від 15.11.2019, накладеного 02.12.2019 відповідно до ухвали слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова у справі № 638/17985/19 на наступне майно: системні блоки в кількості 11 штук; - коробки чорного кольору з написом DigitalVideoRecorder DHI-XVR7108H, S/N: 2K02E30PAEE2M10, з метою запобігання можливості здійснення їх відчуження та розпорядження ним.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, в судовому засіданні не здійснювалась фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання у зв`язку з неявкою учасників процесу.
Відповідно до статті 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Заявник в судове засідання, будучи повідомленим належним чином не з`явилася, будь-яких заяв чи клопотань щодо поважності причин неявки до суду не подавала, що обмежує слідчого суддю можливості уточнення обставин, викладених у клопотанні.
Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя. Між тим, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватись належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як вбачається з матеріалів справи, скаржнику було відомо про розгляд справи судом, що підтверджується довідками про доставку смс - повідомлення. Ухилення від участі у судових засіданнях суд розцінює як зловживання скаржником своїми процесуальними правами.
Слідчий (уповноважена особа) або прокурор будучи повідомленими належним чином в судове засідання не з`явилися, про причини неявки не повідомили.
Відповідно до ст. 16 КПК України, одним з принципів кримінального провадження є недоторканість права власності, відповідно до якого позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
У відповідності до ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Згідно ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Відповідно до ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання сторонами їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.
Виходячи з вищенаведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що неявка особи, яка внесла на розгляд слідчого дане клопотання, свідчить про втрату інтересу до предмета оскарження та призводить до затягування строку розгляду клопотання.
Враховуючи те, що заявник у судове засідання не з`явився та не надав пояснень з приводу поданого ним клопотання про скасування арешту майна, тим самим фактично не підтримав вимоги клопотання, cлідчий суддя приходить до висновку про необхідність залишення клопотання ОСОБА_3 , без розгляду.
На підставі та керуючись ст.ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0004649 від 15.11.2019 - залишити без розгляду.

Слідчий суддя: