Справа № 405/6182/20
1-кп/405/219/20
УХВАЛА

27 листопада 2020 року Ленінський районний суд міста Кіровограда у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участю:
секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
потерпілого ОСОБА_4
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницький матеріали кримінального провадження № 0004736 у відношенні
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого за ч. 2 ст. 121 КК України, у відношенні якого під час досудового розслідування обрано запобіжний захід тримання під вартою,
ВСТАНОВИВ:
Прокурором в судовому засіданні заявлено клопотання про продовження у відношенні обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що на даний час не зменшилися ризики, які були встановлені під час обрання запобіжного заходу та в подальшому продовження його дії. Так, ОСОБА_6 з урахуванням тяжкості покарання, що загрожує останньому в разі визнання його винуватості, може переховуватися від суду, тобто є ризик переховування обвинуваченого від суду. З урахуванням того, що ОСОБА_6 обвинувачується у скоєнні злочину, пов`язаного з насильством над людиною, що вказує на його жорстокість, то існує ризик вчинення інших кримінальних правопорушень. Окрім того, існує ризик впливу на свідків, потерпілого, які ще не допитані судом.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_6 заперечували проти продовження стосовно останнього строку тримання під вартою, оскільки клопотання прокурора є безпідставним і не обґрунтованим та зводиться лише до формального посилання на ст. 177 КПК України. Зазначили на можливість застосування до обвинуваченого домашнього арешту.
Потерпілий ОСОБА_4 підтримав позицію прокурора.
Заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов наступного.
Частиною 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Так, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України).
З обвинувального акту вбачається, що ОСОБА_6 , який вважається таким, що судимості не має, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.
Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 17.08.2020 року у відношенні ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 14 жовтня 2020 року.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 12.01.2020 року дію запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_6 продовжено до 10.12.2020 року.
Відповідно до положень ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
При цьому, судове провадження ще триває, а достатні відомості про усунення та відсутність на теперішній час тих обставин, які раніше стали підставою для обрання та продовження у відношенні ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, відсутні, а отже, підстав для зміни чи скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно останнього судом не встановлено.
Враховуючи викладене, суд вважає, що залишається достатньо підстав вважати, що ОСОБА_6 , який сталих соціальних зв`язків не має та обвинувачується у скоєнні тяжкого умисного злочину, наслідком якого настала смерть потерпілої, опинившись на волі, зможе перешкодити встановленню істини у справі під час судового провадження з огляду на тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання його винуватим у інкримінованому злочині (ризик переховування), а також незаконно впливати на потерпілого, свідків, які ще не допитані судом (ризик незаконного впливу на потерпілого, свідків). За сукупності таких обставин, суд вважає за необхідне продовжити дію раніше обраного щодо останнього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченим ОСОБА_6 процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду, та його належну поведінку.
Також, суд враховує практику Європейського суду з прав людини, яка є частиною національного законодавства України, та зазначає, що утримання під вартою не є передумовою покарання у виді позбавлення волі, але при збереженні розумної підозри відносно затриманої особи у скоєні злочину є умовою законності та відповідає реальним вимогам суспільного інтересу.
Доводи сторони захисту на користь обвинуваченого у даному випадку не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпеченні виконання обвинуваченим процесуальних рішень у справі та запобіганні процесуальних ризиків. Тобто в даному випадку наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 197, 331, 369 КПК України, суд -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 задовольнити.
Дію запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді тримання під вартою продовжити на 60 (шістдесят) днів, тобто до 26 січня 2021 року включно.

Строк дії ухвали визначити до 26 січня 2021 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд міста Кіровограда протягом семі днів з дня її проголошення, а обвинуваченим - в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Суддя Ленінського
районного суду
м. Кіровограда ОСОБА_7