Справа №639/6801/20
Провадження №1-кс/639/2571/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 листопада 2020 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0001620 від 24.10.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України, -

в с т а н о в и в:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання клопотання старшого слідчого СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0001620 від 24.10.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене 24.10.2020 року під час проведення обшуку затриманої особи ОСОБА_4 ..
Клопотання обґрунтоване наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.10.2020 близько03:45 год. невстановлена особа, знаходячись за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, 169, відкрито, із застосуванням насильства, небезпечного для здоров`я потерпілого, здійснила напад на ОСОБА_5 та заволоділа майном останнього, а саме гаманцем, грошовими коштами у сумі 405 грн., банківською карткою та іншими картками останнього.

За даним фактом 24 жовтня 2020 року вказані відомості внесено до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 187КК України, за № 0001620.
24.10.2020 було складено протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні вказаного злочину. В ході зазначеного протоколу було проведено обшук затриманої особи ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 . В ході цього у останнього було виявлено одягнені на ньому а належні йому спортивні кросівки темного кольору, тканинні, на «язичку» кожного мається надпис «Starr 777» та на кожному з яких маються сліди рідини бурого кольору. Вказані кросівки ОСОБА_4 добровільно видав.
24.10.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 187КК України.
Крім того, 24.10.2020 вилучені кросівки було оглянуто та визнано речовими доказами.
Повернення вилучених речей може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених речей може бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.

Так, відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди; предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом наркотичних речовини; предмети набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на яке було спрямоване кримінальне правопорушення.

Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.

Відповідно до ст.ст. 168 ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватись також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч. 1 ст. 167 КПК України), а й іншим особам.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.

Прокурор та власник майна надали заяви про розгляд клопотання без їх участі, просили слідчого суддю клопотання задовольнити.
Слідчий суддя, дослідивши документи та надані до суду матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків .

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Вимогами п.1 ч.2ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу(ч.3ст.170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Постановою слідчого Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 24.10.2020 року вказані речі визнані речовими доказами у справі.
Суд вважає, що наявні підстави вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом злочину, зазначене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до вимог ст. 170 КПК України арештом майна, зокрема є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому КПК порядку.

Слідчим доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,; майно, на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом, та має суттєве доказове значення для досудового розслідування, може бути доказом під час судового розгляду, необхідне для повного та всебічного розслідування кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, у володінні якої перебуває майно та завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, може бути виконане, а тому наявні підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на вилучене майно з метою збереження речових доказів.
Отже, необхідно накласти арешт на майно, вилучене 24.10.2020 року під час обшуку затриманої особи ОСОБА_4 .
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 369, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання старшого слідчого СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні №0001620 від 24.10.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України, на майно, вилучене 24.10.2020 року під час проведення обшуку ОСОБА_4 належні останньому спортивні кросівки темного кольору, тканинні, на «язичку» кожного мається надпис «Starr 777» та на кожному з яких маються сліди рідини бурого кольору.
Зберігання вказаних речей доручити слідчому у кримінальному провадженні.

Виконання ухвали покласти на слідчого та/або прокурора по кримінальному провадженню №0001620 від 24.10.2020 року.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а особами, що не були присутні при оголошенні ухвали у той же строк після отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1