Справа № 161/820/21
Провадження № 1-кс/161/409/21
У Х В А Л А
м. Луцьк 15 січня 2021 року
Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Луцького РВП ЛВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 про арешт майна,
Слідчий Луцького РВП ЛВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна, а саме: телевізора марки «Philips» model №42PFL3507H/12 чорного кольору, вилученого під час проведення огляду місця події в підсобному приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 .
Під час проведення огляду місця події 08.01.2021 був вилучений телевізор, який постановою слідчого від 08.01.2021 визнано речовим доказом, оскільки зберігає на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Оскільки вказане майно, на думку слідчого та прокурора, має важливе значення у вказаному кримінальному провадженні, з метою його дослідження органом досудового розслідування, та в зв`язку з тим, що воно відповідає критеріям, визначеним ст.98 КПК України, тому звернулися з даним клопотанням до суду.
В судове засідання прокурор та слідчий не з`явилися, хоча належним чином повідомлені про місце та час розгляду клопотання, водночас, подали суду клопотання про проведення судового засідання за їх відсутності, подане клопотання підтримують повністю, а тому, у відповідності до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України, судове засідання проводиться за їх відсутності, а також не здійснюється фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді.
Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши додані докази, заслухавши думку власника майна, викладену у письмовій заяві, в якій останній не заперечує щодо арешту майна, суд приходить до висновку, що клопотання про арешт майна слід задовольнити.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч.2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Речовими доказами, згідно з ст.98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З матеріалів клопотання вбачається, що телевізор був вилучений під час проведення огляду місця події 08.01.2021, клопотання подано до суду 11.02.2021 (в перший робочий день), що стверджується поштовим відправленням, а тому суд вважає, що строки його подачі слідчим, відповідно до ч.5 ст.171 КПК України, дотримано.
Зважаючи, що стороною кримінального провадження доведено наявність підстав для арешту майна, а саме: телевізора марки «Philips» model №42PFL3507H/12 чорного кольору, а тому з метою збереження речових доказів та дослідження органами досудового слідства, оскільки майно, у вигляді речей, відповідає критеріям, визначеним ст.98, ч.2 ст.167 КПК України, є доказом злочину, тому на вказане майно слід накласти арешт.
Обираючи спосіб арешту вищевказаного майна, суд виходить із наступного.
Так, відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Згідно ч.2 п.5, 6 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, зокрема, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Частиною третьої цієї ж статті визначено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна та зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту, який не призведе до таких наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.
Оскільки слідчим та прокурором у клопотанні не наведено підстав для арешту телевізора марки «Philips» model №42PFL3507H/12 чорного кольору, а саме: в розумінні - заборони володіти та користуватись ним, оскільки він належить особі, яка визнана потерпілою у даному провадженні, даний телевізор необхідний для щоденного користування, одночасно він є предметом вчинення кримінального правопорушення, а тому, з метою попередження можливого його відчуження, суд приходить до висновку про необхідність заборони розпорядження майном, на яке накладено арешт.
На підставі викладеного, керуючись ст.170-173 КПК України, суд,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого Луцького РВП ЛВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.
Накласти арешт на телевізор марки «Philips» model №42PFL3507H/12 чорного кольору, вилучений під час проведення огляду місця події в підсобному приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 .
Заборонити розпоряджатись (відчужувати) майном, на яке накладено арешт.
Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На підставі ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1