ЄУН 398/2222/19
провадження №№1-кп/389/183/19
У Х В А Л А

20 серпня 2020 року головуючий суддя колегії суддів Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні суду міста Знам`янка кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003419 від 30 грудня 2018 року стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
На розгляді у Знам`янському міськрайонному суді Кіровоградської області перебуває дане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 червня 2020 року, вказане провадження розглядається колегією суддів: головуючий суддя ОСОБА_1 , судді ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .
Ухвалою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 26 червня 2020 року обвинуваченому ОСОБА_4 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, який обчислювати з 14.00 години 26 червня 2020 року по 14.00 годину 24 серпня 2020 року.

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження ОСОБА_4 дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, яке обгрунтовано тим, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, застосованих до обвинуваченого не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, зокрема ризику переховування від суду.

Відповідно до Закону України №558-ІХ від 13 квітня 2020 року, згідно з абз.5 пункту 20-5 розділу XI"Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України даний пункт викладено у новій редакції: у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Оскільки на території України діє карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України, і суддя зі складу колегії суддів ОСОБА_6 з 10 серпня 2020 року по 08 вересня 2020 року перебуває у щорічній оплачуваній відпустці (наказ голови Знам`янського міськрайонного суду №131-К/тм від 21 липня 2020 року), згоди на відкликання не надав, що унеможливлює його участь в судовому провадженні та беручи до уваги, що до закінчення строку тримання обвинуваченого колегіально розглянути клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою неможливо, суд дійшов висновку про необхідність вирішення питання щодо продовження строку тримання обвинуваченого під вартою головуючим суддею зі складу колегії суддів - одноособово.
Обвинувачений та його захисник заперечили щодо продовження дії даного запобіжного заходу, посилаючись на те, що обвинувачений раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки. Ризики тримання його під вартою належним чином не обгрунтовані як і підозра у вчиненні кримінального правопорушення. Просили обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши клопотання прокурора, думку решти учасників судового процесу, суд приходить до наступного.

Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так само як і про його продовження, суд для прийняття законного і обґрунтованого рішення, відповідно до ст.ст. 178, 199 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

При цьому, суд зважає на висновки Європейського суду з прав людини, зокрема, по справах «Смирнова проти Російської Федерації», «Летельєр проти Франції», «Вемгофф проти Німеччини», відповідно до яких тримання особи під вартою можливе лише у виняткових чотирьох випадках: при ризику неявки обвинуваченого на судовий розгляд; при ризику перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя; при ризику вчинення ним подальших правопорушень; при ризику спричинення ним порушень громадського порядку. Усі чотири ризики мають бути реальними і обґрунтованими, аргументи на цей предмет не повинні бути загальними і абстрактними.

Так, кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується ОСОБА_4 відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, санкцією якого, зокрема передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років. Зазначене вказує на цілком ймовірну можливість того, що обвинувачений може перешкоджати розгляду по суті цього кримінального провадження шляхом переховування від суду, побоюючись тяжкості покарання за інкримінований йому злочин.

Посилання сторони захисту на те, що обвинувачений має міцні соціальні зв`язки, матір похилого віку, неповнолітніх дітей, постійне місце проживання, не зменшує вірогідності настання вказаного ризику.

У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

У справі триває судове провадження. При цьому, слід зважати, що процесуальні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були заявлені під час попереднього застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися, не перестали існувати, й виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою. Обставин, які б свідчили про те, що необхідність у раніше обраному обвинуваченому запобіжному заході у вигляді тримання під вартою відпала, судом наразі не було встановлено. Жодних доказів цих обставин стороною захисту суду не надано.

Разом з цим, слід відзначити, що практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання або продовження запобіжного заходу були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру. Питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування та судового розгляду, сприяти якому має й тримання під вартою (справа «Феррарі-Браво проти Італії» від 14 березня 1984 року).

На даний час продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 повністю відповідає ризикам та обставинам, що передбачені статтями 177, 178 КПК України, у їх зіставленні з конкретними фактами, встановленими під час розгляду даного питання.

Отже, зважаючи на те, що сукупність обставин, в яких обвинувачується ОСОБА_4 підвищує ступінь і характер суспільної небезпеки інкримінованого йому діяння, і по справі наявні реальні ознаки дійсного суспільного інтересу, який не зважаючи на презумцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого, а також те, що менш суворі запобіжні заходи, на думку суду, наразі є не достатніми для запобігання зазначеним вище ризикам, тримання обвинуваченого під вартою є виправданим, а тому суд вважає за необхідне продовжити щодо нього дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ще на 60 днів.

Підстави для визначення розміру застави відсутні в силу положень ч. 4 ст. 183 КПК.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 183, 331, 369-372, п.20-5 розділу XI"Перехідні положення" КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с.Головківка Олександрійського району Кіровоградської області, продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, який обчислювати з 15.30 години 20 серпня 2020 року по 15.30 годину 18 жовтня 2020року.

Копію ухвали, до відома, направити начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», вручити прокурору та обвинуваченому.

На ухвалу суду, може бути подана апеляційна скарга до Кропивницького апеляційного суду, через Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області, протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Головуючий суддя колегії суддів ОСОБА_1