н/п 1-кс/953/8012/20
УХВАЛА
"20" жовтня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
16 жовтня 2020р. до суду надійшло клопотання слідчого ОСОБА_3 про накладення арешту на транспортний засіб «KIA» модель «SORENTO» чорного кольору, без реєстраційного номеру, номер кузову - НОМЕР_1 , належний ОСОБА_4 .
Слідчий до судового засідання не з`явився, подав заяву, в якій клопотання підтримав, просив справу розглянути за своєї відсутності.
Власник майна до судового засідання не з`явився, подав заяву, в якій проти задоволення клопотання не заперечував, просив справу розглянути за своєї відсутності.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, витяг з ЄРДР, доходить наступного:
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину…Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п.1 ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
Таким чином, вилучений транспортний засіб може містити на собі сліди кримінального правопорушення або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому клопотання підлягає задоволенню.
З урахуванням змісту витягу з ЄРДР та кваліфікації кримінального провадження, за яким здійснюється досудове розслідування, - з метою забезпечення дієвості провадження, зважаючи на передбачений ч.4 ст. 170 КПК України обов`язок слідчого судді застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, можливість накладення арешту як з позбавленням права користування майном, так і без такого, слідчий суддя накладає арешт з забороною відчуження та розпорядження цим майном без позбавлення права користування ним.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, за неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Керуючись ст. ст.107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт шляхом заборони відчуження та розпорядження без позбавлення права користування на транспортний засіб «KIA» модель «SORENTO» чорного кольору, без реєстраційного номеру, номер кузову - НОМЕР_1 , належний ОСОБА_4 .
Автомобіль «KIA» модель «SORENTO» чорного кольору, без реєстраційного номеру, номер кузову - НОМЕР_1 після огляду експертом - повернути власнику.
Зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя: ОСОБА_1