н/п 1-кп/953/981/20
"10" серпня 2020 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
Головуючого - судді ОСОБА_1
при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3
потерпілого ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, громадянина України, не одруженого, з вищою освітою, раніше не судимого, офіційно не працюючого, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчинені кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України, -
-п. 10.1 «Перед початком руху, перестроюванням та будьякою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху»;
- п.10.9 «Під час руху транспортного засобу заднім ходом водій не повинен створювати небезпеки чи перешкод іншим учасникам руху. Для забезпечення безпеки руху він у разі потреби повинен звернутися за допомогою до інших осіб»
та допустив наїзд на потерпілого ОСОБА_4 .
Згідно з висновком судовомедичної експертизи №12-14/401-А/20 від 16.06.2020 року ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження середнього ступеня тяжкості, а саме: компресійний перелом тіла 12-го грудного хребця і перелом тіла 1-го поперекового хребця, а також перелом дистального мета епіфізу лівої променевої кістки із незначним зсувом.
Згідно з висновком судової авто технічної експертизи №7/901/902СЕ-20 від 22.06.2020 року у даній дорожній обстановці в діях водія автомобіля «Skoda Fabia», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 ОСОБА_5 є невідповідність вимогам п.п. 10.1, 10.9 Правил дорожнього руху України, які з технічної точки зору знаходяться в причинному зв`язку з дорожньотранспортною подією та її наслідками.
Дії обвинуваченого ОСОБА_5 органом досудового розслідування були кваліфіковані як порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому ОСОБА_4 середньої тяжкості тілесне ушкодження, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.
У підготовчому судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 заявив клопотання та просив суд звільнити його від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням з потерпілим ОСОБА_4 на підставі ст. 46 КК України та закрити кримінальне провадження відносно нього, посилаючись на те, що він примирився з потерпілим, відшкодував завдані ним збитки у повному обсязі.
Потерпілий ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні також просив суд закрити кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 , так як вони примирилися і він не має претензій до обвинуваченого, який відшкодував йому завдані збитки у повному обсязі, і він не має до нього ніяких вимог матеріального та морального характеру.
Прокурор не заперечував проти звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності, у зв`язку з його примиренням з потерпілим та закриття кримінального провадження відносно ОСОБА_5 , оскільки він вперше вчинив злочин невеликої тяжкості, після його вчинення щиро розкаявся у вчиненому, з потерпілим примирився, відшкодував спричиненні потерпілому збитки в повному обсязі.
Вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали обвинувального акту, суд вважає, що клопотання обвинуваченого та потерпілого про звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 286 КК України, у зв`язку з примиренням з потерпілим, є законним та відповідає вимогам діючого законодавства, а тому підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно ч.2 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.
За наслідками вивчення матеріалів справи та пояснень сторін, судом встановлено, що 24 травня 2020 року близько 15:30 год. мав місця факт дорожньо-транспортної пригоди за участю обвинуваченого ОСОБА_5 , який не оспорював кваліфікацію кримінального правопорушення, просив суд звільнити його від кримінальної відповідальності відповідно до ст. 46 КК України у зв`язку з примиренням з потерпілим та відшкодуванням у повному обсязі завданої шкоди.
Положеннями ст. 46 КК України передбачено, що особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Умовою звільнення особи (обвинуваченого) від кримінальної відповідальності, у зв`язку з примиренням із потерпілим, є вчинення нею вперше кримінального проступку або необережного нетяжкого злочину.
У відповідності до ст.12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 286 КК України, віднесено до категорії необережних нетяжких злочинів.
При цьому, звільнення винної особи від кримінальної відповідальності та закриття провадження, у зв`язку з примиренням із потерпілим, можливе тільки в разі відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди (п. 4 постанови Пленуму Верховного суду України від 23.12.2005 року №12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності»).
Враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_5 вперше вчинив необережний нетяжкий злочин, розкаявся у вчиненому, заподіяну шкоду відшкодував потерпілому у повному обсязі та з потерпілим примирився, у потерпілого ОСОБА_4 відсутні претензії матеріального та морального характеру до обвинуваченого, вони примирилися, тому згідно ст.46 КК України обвинуваченого ОСОБА_5 можливо звільнити від кримінальної відповідальності, у зв`язку з примиренням з потерпілим, а кримінальне провадження за його обвинуваченням підлягає закриттю.
Враховуючи, що процесуальні витрати стягуються з обвинуваченого у разі ухвалення обвинувального вироку (ст. 124 КПК України), а тому витрати на залучення експерта в загальній сумі віднести на рахунок держави.
Питання речових доказів вирішити відповідно до статті 100 КПК України.
Частиною 4 ст. 174 КПК України передбачено, що суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.
Як вбачається з матеріалів справи, 26 травня 2020 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова накладено арешт на автомобіль «Skoda Fabia» р.н. НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_5 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом заборони його користування, розпорядження, відчуження та ремонтування.
У зв`язку з тим, що провадження по даній кримінальній справі закінчується, суд вважає, що відпала потреба в подальшому застосуванні арешту на вищезазначене майно.
Цивільний позов не заявлений.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 284 ч. 2, 369, 372 КПК України, ст. 46 КК України, суд -
Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 286 КК України на підставі ст. 46 КК України у зв`язку з примиренням винного з потерпілим.
Процесуальні витрати за проведення судово-автотехнічної експертизи технічного стану транспортного засобу №7/839СЕ-20 від 12.06.2020 року в розмірі 2615,20 грн., а також судової авто технічної експертизи №7/901/902СЕ-20 від 22.06.2020 року в розмірі 1307,60 грн. - віднести на рахунок держави.
Запобіжний захід ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за даним кримінальним провадженням не обирався.
Арешт, накладений на автомобіль «Skoda Fabia» р.н. НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_5 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно до ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 26.05.2020 року після набрання ухвалою законної сили - скасувати.
Речові докази транспортний засіб автомобіль «Skoda Fabia» р.н. НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_5 та знаходиться на зберіганні на спеціальному майданчику тимчасового тримання транспортних засобів за адресою: м. Харків вул. Пушкінська, 106 після набрання ухвалою законної сили - повернути власнику ОСОБА_5 .
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи діб з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали складено 10 серпня 2020 року.

Суддя