Номер провадження:1-в/521/862/20
УХВАЛА

01 жовтня 2020 р. м. Одеса
Суддя Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши заяву адвоката ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Малиновського районного суду м.Одеси від 23 грудня 2020 року, слідчий суддя

ВСТАНОВИВ:
Ухвалою слідчого судді Малиновського районного суду м. Одеси від 23 грудня 2019 року задоволено клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діяла в інтересах потерпілої ОСОБА_4 скаргу на бездіяльність Одеської місцевої прокуратури №2 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за №0002789 від 15.12.2017 року задоволено частково.
Адвокат ОСОБА_3 звернулась із заявою про виправлення технічних описок в ухвалі слідчого судді Малиновського районного суду м. Одеси від 23 грудня 2019 року, в якій зазначає що в ухвалі Малиновського районного суду м.Одеси від 23.12.2019 року не зазначено адвоката ОСОБА_3 як представника ОСОБА_4 та не зазначено, що вона була присутня у судовому засіданні, у зв`язку із чим просить виправити описку у рішенні суду.
Сторони кримінального провадження, сповіщені належним чином про дату, час та місце розгляду питання про виправлення описки, в судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 2 ст. 379 КПК України розгляд проведено за їх відсутності.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
За змістом ч.1 ст. 379 КПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.
Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.
Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст 371 КПК України можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.
Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
Отже, виправлення допущених у вироку та ухвалі описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цих судових рішень.
Таким чином, адвокат ОСОБА_3 подаючи клопотання про виправлення описки помилилась щодо її правової природи, так-як вона не є опискою в розумінні ст. 379 КПК України.
УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Малиновського районного суду м.Одеси від 23 грудня 2020 року відмовити.
Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом встановленого законом строку.

Суддя ОСОБА_1