Чортківський районний суд Тернопільської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2020 року Справа № 608/1529/20
Номер провадження1-кп/608/200/2020

Чортківський районний суд Тернопільської області в складі: головуючого суду судді ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченої ОСОБА_4 та її захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чорткові кримінальне провадження, відомості про яке 8 липня 2020 року внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000288, по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Шманьківчики Чортківського району Тернопільської області, жительки АДРЕСА_1 , в вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 310 Кримінального кодексу України,--

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що в червні місяці 2020 року вона на частині своєї присадибної ділянки за кадастровим № :02:001:1599, біля власного будинку в с. Залісся Чортківського району Тернопільської області, діючи умисно, незаконно вирощувала шляхом прополювання на своїй земельній ділянці рослини снотворного маку, не маючи спеціального дозволу - ліцензії на здійснення відповідного виду діяльності.
В ході проведення огляду земельної ділянки 10 липня 2020 року біля 11-ї години 20 хвилин в с. Залісся Чортківського району працівниками поліції виявлено та вилучено незаконне вирощування снотворного маку в кількості 145 рослин, які мають ботанічні ознаки рослини виду мак снотворний (Рараver somniferum L) містять наркотичні алкалоїди опію морфін, кодеїн і є рослинами виду мак снотворний (Рараver somniferum L), який відноситься до рослин, які містять наркотичні засоби та психотропні речовини і обіг яких допускається для промислових цілей.
Такі дії ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковані за ч. 1 ст. 310 Кримінального кодексу України, як незаконне вирощування снотворного маку в кількості 145 рослин.
Під час судового розгляду захисник обвинуваченої адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України та кримінальне провадження щодо обвинуваченої закрити в зв`язку з дійовим каяттям.
Вислухавши думку прокурора, яка не заперечувала проти закриття кримінального провадження, пояснення обвинуваченої та її захисника, суд вважає за можливе клопотання задовольнити з наступних мотивів.
Згідно ст. 45 Кримінального кодексу України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Отже, за змістом зазначеної правової норми передумовою звільнення особи від кримінальної відповідальності в зв`язку з дійовим каяттям є вчинення особою вперше кримінального проступку або необережного нетяжкого злочину.

Згідно з пунктом 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23 грудня 2005 року «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям можливе у разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості.

Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчиняла злочин, що вже втратив правове значення.

Підставами звільнення особи від кримінальної відповідальності за цією статтею є дійове каяття. Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа: 1) щиро покаялась, що виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та має бажання виправити ситуацію, що склалася; 2) активно сприяла у розкритті злочину, що може проявлятися в наданні особою органам досудового розслідування будь-якої допомоги в установленні всіх обставин кримінального провадження; 3) повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає у добровільному задоволенні винним обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Згідно ч. 3 ст. 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом, що визначено ч. 1 ст. 286 КПК України.

Дії обвинуваченої ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковано за ч. 1 ст. 310 КК України і такі дії відповідно до вимог ч. 2 ст. 12 Кримінального кодексу України відносяться до кримінального проступку.

Обвинувачена раніше не судима, вона вперше притягується до кримінальної відповідальності.

Вона позитивно характеризується за місцем проживання, є пенсіонеркою, проживає з чоловіком, який є інвалідом 2-ї групи, не перебуває на обліку в лікаря-психіатра та лікаря-нарколога Чортківської районної поліклініки.

Враховуючи, що ОСОБА_4 повністю визнає свою вину в скоєному, щиро розкаюється, жалкує про вчинене нею та засуджує свої протиправні дії, вона активно сприяла розкриттю кримінального проступку, оскільки добровільно розповіла органам досудового розслідування про обставини вчиненого проступку, нічого не приховуючи, усвідомила скоєне та запевнила, що в подальшому не буде вчиняти таких дій, а тому обвинувачену слід звільнити від кримінальної відповідальності на підставі ст 45 КК України, в зв`язку з дійовим каяттям та закрити кримінальне провадження на цій підставі.

При цьому суд також враховує, що матеріальна шкода кримінальним проступком ОСОБА_4 завдана не була.

Питання речових доказів суд вирішує у відповідності із вимогами ст. 100 Кримінального процесуального кодексу України.

Проте суд не знаходить підстав для стягнення з обвинуваченої ОСОБА_4 витрат на проведення експертизи матеріалів, речовин та виробів від 16 липня 2020 року № 2/1-701/20 в кримінальному провадженні в сумі 653 гривні 80 копійок, оскільки чинний кримінальний процесуальний закон встановлює, що витрати на залучення експерта стягуються з обвинуваченого лише у двох випадках: ухвалення щодо нього (обвинуваченого) обвинувального вироку та залучення експерта безпосередньо обвинуваченим (стороною захисту), а в кримінальному провадженні обвинувальний вирок щодо обвинуваченої ОСОБА_4 судом не виноситься і залучення експерта безпосередньо обвинуваченою не здійснювалося (ст. ст. 122, 124 КПК України).

Керуючись ст.ст. 284, 286, 288 Кримінального процесуального кодексу України, ст.ст. 12, 45 Кримінального кодексу України, суд,--

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_4 -- адвоката ОСОБА_5 задовольнити.
Звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК України на підставі ст. 45 КК України в зв`язку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 по обвинуваченню її в вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК України, закрити.
Речові докази: рослини зовні схожі на рослини снодійного маку в кількості 145 корчів, які перев`язано ниткою та скріплено біркою з підписами понятих, знищити.
Ухвала може бути оскаржена до Тернопільського апеляційного суду через Чортківський районний суд протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1