Провадження № 1-кс/686/1208/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2021 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника-адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Хмельницькому клопотання слідчого Третього слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, інспектора взводу № 3 швидкого реагування роти поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Рівненській області, одруженого, раніше не судимого,

у кримінальному провадженні №0000201,

встановив:

Слідчий Третього слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_4 26.01.2021 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором Рівненської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України (умисне тяжке тілесне ушкодження) посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищення, приховування або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Заслухавши думку слідчого та прокурора, які наполягають на задоволенні клопотання, підозрюваного та його захисника, які заперечують щодо його задоволення, наполягають про взяття особи на поруки, вказують, що з моменту внесення відомостей до вручення повідомлення про підозру пройшло два місяці, підозрюваний завжди з`являвся на процесуальні дії, дослідивши матеріали клопотання та надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до такого висновку..

Згідно з ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Встановлено, що Територіальним управлінням державного бюро розслідувань, розташованим у місті Хмельницькому, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000201 від 09.11.2020 за фактом заподіяння тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_7 за попередньою правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що начальника Головного управління Національної поліції в Рівненській області №143 о/с від 11.09.2020 ОСОБА_6 призначено на посаду інспектора взводу №3 швидкого реагування роти поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Рівненській області.

Згідно з наказами Головного управління Національної поліції в Рівненській області №85 від 16.10.2020 та № 926 від 12.11.2020 відповідно, в період часу з 19.10.2020 по 17.11.2020 інспектор поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_6 відряджений до особливого розпорядження в Сарненський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області, з метою організації оперативно-розшукової діяльності з викриття та попередження правопорушень у сфері надрокористування, а також попередження стану протидії незаконному видобутку бурштину-сирцю, знищення лісових масивів внаслідок незаконного його видобутку.

01.11.2020 близько 15 год. 30 хв. інспектор поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_6 , разом із поліцейським водієм взводу № 4 роти поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_8 , перебували на автовокзалі по вул. Бєлгородська, 39, що у м. Сарни Рівненської області та прямували в сторону виїзду автовокзалу. В цей час, їм назустріч йшов житель м. Сарни Рівненської області ОСОБА_7 який перебував в стані алкогольного сп`яніння та висловлювався нецензурною лайкою в сторону працівників поліції.

У результаті вказаних дій ОСОБА_7 близько 15 год. 30 хв. ОСОБА_6 , діючи умисно, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин до ОСОБА_7 , які були спричиненні нецензурними висловлюваннями останнього в адресу працівників поліції, перебуваючи на проїзній частині, навпроти магазину «Мандарин», що знаходиться на території автовокзалу по вул. Бєлгородська, 39 в м. Сарни Рівненської області наніс близько 6 ударів кулаком лівої руки, 2 удари кулаком правої руки в ділянку голови ОСОБА_7 , а також 2 удари лівою ногою в ділянку нижніх кінцівок ОСОБА_7 , в результаті чого спричинив ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку середнього ступеня з субарахноїдальним крововиливом з наявністю перелому склепіння черепа (лінійний перелом правої скроневої кістки), поєднаної із зовнішніми ушкодженнями м`яких тканин - забоєм м`яких тканин правої половини обличчя з наявністю параорбітальної гематоми справа та травматичним розривом барабанної перетинки правого вуха, що у відповідності до висновку експерта №1032 від 23.12.2020 відноситься до тяжких тілесних ушкоджень по критерію небезпеки для життя.

22.01.2021 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

На думку слідчого, вину ОСОБА_6 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: висновком судово-медичного експерта КЗ «Обласне бюро судово-медичної експертизи» Рівненської обласної ради від 23 грудня 2020 року №1032; протоколами допитів свідків: ОСОБА_9 від 28.12.2020, ОСОБА_10 від 28.12.2020, ОСОБА_11 від 28.12.2020, ОСОБА_12 від 21.12.2020 та 15.01.2021, ОСОБА_13 від 15.01.2021, ОСОБА_14 від 04.12.2020 та 15.01.2021, ОСОБА_15 від 04.12.2020; ОСОБА_16 від 20.01.2021 та ОСОБА_17 від 22.01.2021; ОСОБА_18 від 20.01.2021; ОСОБА_19 від 20.01 2021; рапортом від 16.01.2021, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_14 від 21.12.2020; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_15 від 21.12.2020; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 від 15.01.2021; протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 від 15.01.2021; протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_10 від 15.01.2021 року; протоколом огляду місцевості від 15.01.2021 та іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

На підставі ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У силу ч.2 ст.194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження №0000201 з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є достатньо високим.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого, що підозрюваний ОСОБА_6 зважаючи на посаду та вид діяльності, будучи працівником правоохоронного органу, достовірно знає яким чином знищити, сховати або спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також матиме реальну можливість знищити, сховати службові документи, що підтверджують його перебування 01.11.2020 під час виконання ним своїх службових обов`язків, місцезнаходження яких, на даний час органом досудового розслідування не встановлено.

Більше того, під час досудового розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_6 після вчинення злочину вживав заходи з метою отримання відеозаписів із камер відеоспостереження з магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » по АДРЕСА_2 на події, причетність до якої ОСОБА_6 орган досудового розслідування вважає кримінально караною.

Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Досудовим розслідуванням встановлено, що особи, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження (свідки) ще не допитані, відтак у разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з цілодобовим домашнім арештом це дозволить підозрюваному, який обізнаний про коло осіб, котрим відомо або може бути відомо згадані обставини, зможе шляхом умовлянь, чиненням тиску та/або будь-яким іншим чином вплинути на цих осіб з метою серед іншого зміни показань про обставини провадження, як на стадії досудового розслідування, так і під час судового розгляду.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; міцність соціальних зв`язків підозрюваного.

Аналізуючи обставини інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, особу ОСОБА_6 його вік, стан здоров`я, характеризуючі матеріали, майновий та сімейний стан, наявність у нього постійного місця проживання, дитини на утриманні, батьком якої він є згідно зі свідоцтвом про народження, а також те, що останній раніше до кримінальної відповідальності не притягувався,слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Щодо поданої заяви ОСОБА_17 про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, слідчий суддя вважає, що з огляду на обставини справи та характер кримінального правопорушення, вказаний запобіжний захід не здатний гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного та в повній мірі нівелювати існуючі ризики без шкоди для кримінального провадження.

У зв`язку з цим відсутні підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистої поруки.

При цьому суд бере до уваги практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Отже, застосування цілодобового домашнього арешту є саме таким запобіжним заходом, який може забезпечити належну поведінку та виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

При застосуванні щодо підозрюваного ОСОБА_6 цілодобового домашнього арешту на нього слід покласти обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи; утриматись від спілкування із свідками не інакше як в присутності слідчого, прокурора, судді; здати на зберігання уповноваженому органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України.

З огляду на те, що застосування запобіжного заходу до ОСОБА_6 строком на 60 діб , про який просить сторона обвинувачення, виходить за межі строку досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, клопотання підлягає задоволенню частково.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 177-178, 181, 183-184, 193-194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого Третього слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати своє місце проживання: АДРЕСА_1 цілодобово.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;
- утриматись від спілкування із свідками не інакше як в присутності слідчого, прокурора, судді;
- здати на зберігання уповноваженому органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України.
Ухвала діє до 19 березня 2021 року включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя