Справа № 461/7443/20
Провадження № 1-кс/461/6947/20
26.10.2020 року. м. Львів.
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
Досудове розслідування у даному провадженні розпочато на підставі заяви всеукраїнської громадської організації «Народний антикорупційний нагляд» з приводу підроблення групою осіб офіційних документів, на підставі яких здійснено реєстрацію права власності на об`єкти нерухомого майна.
У ході досудового розслідування з поміж іншого установлено, що державним реєстратором речових прав на нерухоме майно Управління державної реєстрації юридичного департаменту Львівської міської ради ОСОБА_4 13.11.2019 зареєстровано за ОСОБА_5 право приватної власності на квартиру АДРЕСА_1 , при цьому підставою слугували свідоцтво про право власності, серія та номер: НОМЕР_1 від 09.06.1995; довідка ОКП ЛОР «БТІ та ЕО» №2/3941 від 04.11.2019, у якій вказано що вказана квартира зареєстрована за ОСОБА_5 ; технічний паспорт ОКП ЛОР «БТІ та ЕО».
Разом з тим, згідно інформації Комунальна установа «Львівський міський центр приватизації державного житлового фонду», відсутня інформація щодо приватизації та видачі свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 , а також не існує розпорядження №1479 від 12.05.1995, згідно яким нібито таке свідоцтво видано.
Також згідно інформації ОКП ЛОР «БТІ та ЕО» вказаним підприємством не видавалась довідка ОКП ЛОР «БТІ та ЕО» №2/3941 від 04.11.2019, у якій вказано що вказана квартира зареєстрована за ОСОБА_5 та технічний паспорт на неї.
Окрім цього, про факт підробки зазначеного свідоцтва про право власності вказує інформація зазначена у ньому про його реєстрацію ЛМБТІ, яка відсутня в реєстрі, а також те, що ОСОБА_5 раніше притягався до кримінальної відповідальності за злочини проти власності.
Із вказаного вбачається, що не встановлені на даний час особи за можливої співучасті із службовими особами Управління державної реєстрації юридичного департаменту Львівської міської ради здійснили підроблення правовстановлюючих документів на квартиру АДРЕСА_1 та неправомірно оформили право власності на неї.
Доцільність накладення арешту у виді заборони розпорядження таким майном обґрунтовується розміром шкоди, яку може бути заподіяно внаслідок подальшого відчуження даного майна третім особам. Також незастосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення, втрати або пошкодження даного речового доказу, що перешкодить кримінальному провадженню.
Крім того, вказаний спосіб арешту майна, з урахуванням обставин вказаних вище, є найменш обтяжливий та не призведе до наслідків, які б суттєво позначилися на інтересах сторони кримінального провадження та інтересах третіх осіб, а повідомлення власника майна про застосування арешту майна у виді заборони розпорядження таким майном може негативно вплинути на забезпечення арешту майна та перешкодити проведенню швидкого, повного та неупередженого розслідування, тому прокурор просить клопотання задовольнити.
На підставі ч.2 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без виклику представника власника майна, та у відсутності прокурора.
На підставі ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
Відповідно до положень ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підстав вважати, що воно є доказом злочину.
У відповідності до вимог п. 1 ч. 2 та ч. З ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт з метою забезпечення збереження речових доказів на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Перевіривши матеріали клопотання, враховуючи правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, наслідки арешту, розумність та співрозмірність обмеження права власності, завдання кримінального провадження, інші обставини, вважаю клопотання підставним, а тому, з метою забезпечення кримінального провадження, таке підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.131, 132, 170- 173 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Львівської місцевої прокуратури №1 Львівської області ОСОБА_3 та прокурора Львівської місцевої прокуратури №1 Львівської області ОСОБА_7 .
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду, в строки, передбачені ст.395 КПК України.
Слідчий суддя ОСОБА_1 .