Справа № 202/8248/19
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА
18 грудня 2019 року м. Дніпро
Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості щодо якого 09 грудня 2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001877 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

16 грудня 2019 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт майна.

Дане клопотання, згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду, було передано слідчому судді 16 грудня 2019 року.

Згідно з матеріалами клопотання, 08.12.2019 року о 22:47 год., співробітниками поліції було зупинено транспортний засіб легковий автомобіль марки «Mazda модель СХ-5», з д.н.з. НОМЕР_1 , 2016 року випуску, сірого кольору з він-кодом НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В ході огляду даного автомобіля виявлено можливе втручання в зміну знаків агрегату транспортного засобу.
09 грудня 2019 року в період часу з 00 год. 05 хв. до 00 год. 30 хв. слідчим СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 було оглянуто та вилучено автомобіль марки «Mazda модель СХ-5», з д.н.з. НОМЕР_1 , 2016 року випуску, сірого кольору з він-кодом НОМЕР_2 , та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , відповідно до якого власником вищевказаного автомобіля являється ОСОБА_6 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Автомобіль марки «Mazda модель СХ-5», з д.н.з. НОМЕР_1 , 2016 року випуску, сірого кольору, залишено на території спеціального майданчику ГУНП в Дніпропетровській області, за адресою м. Дніпро, вул. Передова 427.
Згідно з протоколом огляду слідчого встановлено, що ними під час перевірки документів, а саме свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, було виявлено ознаки підробки, а саме: у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу марки «Mazda модель СХ-5», з д.н.з. НОМЕР_1 , 2016 року випуску, сірого кольору з він-кодом НОМЕР_2 мікродрук нанесений з порушенням встановлених законодавством норм, не рівномірний розподіл барвника в штрихах літер полів, заповнення захисної сітки позитивного та негативного мікротексту.
Також, в ході проведення огляду зазначеного автомобіля марки «Mazda модель СХ-5», з д.н.з. НОМЕР_1 , 2016 року випуску, сірого кольору з він-кодом НОМЕР_2 біля правого переднього пасажирського сидіння автомобіля на кузові, виявлено він-код НОМЕР_2 на якому виявлені явні ознаки механічного втручання в його місце розташування, що полягає у вторинному нанесенні лакофарбового покриття, присутні корозії в місці нанесення символів, що свідчать про відсутність ґрунтового покриття, що не є властивим заводу виробника, залишки шпаклівки поблизу ідентифікатору, що може свідчити про неоднорідність металу та вторинного нанесення символів.
В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що наявні достатні підстави вважати, що автомобіль марки «Mazda модель СХ-5», з д.н.з. НОМЕР_1 , з він-кодом НОМЕР_2 , який згідно зі свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 належить ОСОБА_6 , може бути предметом злочинного посягання. З метою збереження речових доказів, запобігання їх знищенню чи спотворенню, або ж відчуженню, а саме: автомобіля «Mazda модель СХ-5», з д.н.з. НОМЕР_1 , та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 ,вилучених 09.12.2019 в ході проведення огляду, просить накласти на дане майно арешт.
Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву, відповідно до якої просив розглядати клопотання без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 93 КПК України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.
З положень ч. 1 ст. 170 КПК України слідує, що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу, а саме: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову (ч. 3 ст. 170 КПК України).
При цьому, ч. 3 та ч. 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі при вирішенні питання надання накладення арешту на майно (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно з положеннями ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна; 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
З клопотання прокурора вбачається, що останній просить слідчого суддю задовольнити клопотання про накладення арешту, а саме тимчасове позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування майном, з метою збереження речового доказу.

Разом з цим, прокурором не додано до матеріалів клопотання постанову про визнання речових доказів , згідно з якоюавтомобіль марки «Mazda модель СХ-5», з д.н.з. НОМЕР_1 , з він-кодом НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001877 від 09.12.2019 року.
Вивчивши матеріали клопотання прокурора, слідчим суддею встановлено, що воно не містить постанови про визнання майна, на яке прокурор просить накласти арешт, речовим доказом, що свідчить про відсутність правових підстав для накладення арешту саме з метою забезпечення збереження речового доказу, оскільки без відповідної постанови майно не може набути статусу речового доказу, а іншої мети клопотання прокурора не містить.
Керуючись викладеним та ст. ст. 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт майна - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.

Слідчий суддя ОСОБА_1