Справа № 175/366/18
Провадження № 1-кп/175/29/18
Ухвала

Іменем України

21 травня 2020 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретареві ОСОБА_4 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0002212 відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Підгородне Дніпропетровського району Дніпропетровської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.185 КК України,

встановив:

При виконанні вимог ст.363 КПК України прокурор, з посиланням на практику ЄСПЛ, заявив письмове клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання ОСОБА_8 під вартою на 60 днів, зазначивши, що до цього часу наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Захисник заперечував проти клопотання та просив змінити його підзахисному запобіжний захід на домашній арешт, який, на його думку, зможе забезпечити належну процесуально поведінку ОСОБА_8 , який тривалий час перебуває під вартою.

Обвинувачений підтримав клопотання захисника та пояснив, що має місце проживання, малолітню доньку, зареєстровану на прізвище цивільної дружини, та буде з`являтися до суду на першу вимогу.

Обсудивши заявлені клопотання, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

За приписом ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; його вік та стан здоров`я…; репутацію…, наявність у нього судимостей.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, позбавлення особи свободи може бути виправданим лише тоді, коли інші, менш суворі запобіжні заходи були розглянуті та визнані такими, що не зможуть забезпечити мети, досягнення якої вимагається. Крім того, тримання під вартою є виправданим у певному випадку… якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи (рішення у справах «Амбрушкевич проти Польщі», «Лабіта проти Італії»).

Тримання під вартою у відповідності до пункту 1 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття особи під варту має бути необхідним для забезпечення його присутності в суді… (рішення у справі «Хайредінов проти України»).

Під час судового провадження через встановлення ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України,обвинуваченому ОСОБА_9 неодноразово продовжувався строк тримання під вартою, останній раз до 28 травня 2020 року.

З урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють закінчити судовий розгляд з ухваленням вироку до спливу цього строку, враховуючи, що зазначений у попередніх ухвалах суду ризик продовжує існувати та є реальним, колегія суддів вважає клопотання прокурора обґрунтованим і достатнім для продовження дії вказаного запобіжного заходу ще на 60 днів.

На думку суду, ознаками, що розкривають наявність публічного інтересу, залишаються обставини висунутого ОСОБА_9 обвинувачення та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого злочину.

Ці обставини та зазначений вище ризик не дозволяють застосувати до нього альтернативні (інші) види запобіжних заходів, у тому числі домашній арешт, які, на думку суду, не здатні забезпечити його належну процесуальну поведінку, оскільки він усвідомлює передбачену законом відповідальність, що загрожує йому у разі доведеності вини за вчинення інкримінованого особливо тяжкого злочину, наслідком якого стала смерть людини, а тому, не визнаючи вини, може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання, тобто може здійснити дії, передбачені п.1 ч.1 ст.177 КПК України.
Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_9 у випадку визнання його винуватим у вчиненні злочину, не є самостійною підставою для утримання під вартою, проте є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування від суду (рішення у справі «Ілойков проти Болгарії»).

У зв`язку з цим клопотання сторони захисту про зміну обвинуваченому запобіжного заходу не підлягає задоволенню, а наведені доводи на обґрунтування клопотання судом залишаються поза увагою.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, колегія суддів

ухвалила:

У судовому провадженні оголосити перерву до 16.30 години 28 травня 2020 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_5 задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою строком до 28 травня 2020 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 19 липня 2020 року.

Клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП № 4».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дніпропетровський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3