Справа № 953/9421/20
н/п 1-кс/953/5359/20
УХВАЛА
"08" липня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
06 липня 2020р. до суду надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, належне ОСОБА_4 , вилучене 13.06.2020 під час огляду місця події - у приміщеннях літ Г-1, літ. К-1 за адресою: м. Харків, 2-й Вологодський в`їзд, 2.
12.06.2020 під час проведення огляду місця події - у складському приміщенні за адресою: м. Харків, 2-й Вологодський в`їзд, 2 виявлене та вилучене майно, яке прокурор просить арештувати.
Прокурор, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до судового засідання не з`явився, подав заяву, в якій клопотання підтримав, просив справу розглянути за своєї відсутності; доказів вручення власнику майна половіти про виклик до суду не надав.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, доходить наступного:
Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Однак, засоби зв`язку власника майна ОСОБА_4 у клопотанні не зазначені, що з урахуванням стислого строку розгляду клопотання, передбаченого ч.1 ст. 172 КПК України, фактично унеможливило виконання слідчим суддею вимог повідомлення власника майна про судовий розгляд.
Втім, судом вживались заходи належного повідомлення ОСОБА_4 про дату, час та місце судового засідання. Так, процесуальному керівнику для передачі власнику надавалась повістка про виклик останнього, докази вручення якої слідчому судді не надані.
Натомість, слідчим поданий рапорт, стосовний здійснення ним телефонного дзвінка власнику майна ОСОБА_4 , що свідчить про обізнаність сторони обвинувачення про засоби зв`язку власника майна та не повідомлення їх суду.
Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення визначених недоліків у строк 72 години.
При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно вимог ст. 171 КПК України, у встановленому чинним КПК України порядку.
Керуючись ст. ст. 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1