УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання прокурора про продовження строку домашнього арешту у кримінальному провадженні № 120 141 001 000 031 47 від 02.04.2014, у якому

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Чернігова, громадянин України, українець, з вищою освітою, фізична особа-підприємець « ОСОБА_7 », який перебуває у зареєстрованому шлюбі, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , не судимий,

підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_6 під домашнім арештом.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 23.04.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру за 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 27.04.2020 до підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 15.06.2020 включно.

Строк досудового розслідування цього кримінального провадження постановою заступника прокурора м. Києва ОСОБА_8 від 04.06.2020 продовжено до чотирьох місяців, тобто до 09.08.2020, отже, саме в цих межах можливе продовження строку дії застосованого до підозрюваного запобіжного заходу.

Прокурор вважала, що на даний час продовжують існувати ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування, суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання, просила його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Захисники заперечували проти задоволення клопотання прокурора, посилаючись на відсутність ризиків у цьому кримінальному провадженні.

Підозрюваний підтримав думки своїх захисників.

Слідчий суддя, заслухавши думки сторін, вивчивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 6 ст. 181 КПК строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку ст. 199 КПК.

Відповідно до ст. 199 КПК на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під домашнім арештом з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під домашнім арештом, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під домашнім арештом.

Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Отже, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_6 ознак інкримінованих злочинів.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке кримінальним законом передбачено покарання до дванадцяти років позбавлення волі, що свідчить про високу ймовірність вчинення підозрюваним дій, спрямованих на переховування від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, на переконання слідчого судді, підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності може вчинити дії, спрямовані на незаконний вплив на потерпілого та свідків з метою зміни останніми наданих раніше показань.

Відсутність у підозрюваного ОСОБА_6 офіційного та стабільного джерела доходу, у сукупністю з корисливим спрямуванням інкримінованого злочину свідчить, що злочинна діяльність може бути єдиним засобом існування підозрюваного.

Викладене свідчить про високу ймовірність вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

Отже, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених прокурором та позиції сторони захисту, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ст. 199 КПК.

Відповідно до ч. 2 ст.181 КПК запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосований лише у разі, якщо особа підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Інкримінований підозрюваному злочин передбачає покарання у вигляді позбавлення волі.

Отже, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, існуючі ризики, пов`язані з перешкоджанням кримінальному провадженню, приводять слідчого суддю до переконання, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 .

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для продовження відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби.

Згідно з ч. 6 ст. 181 КПК строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений слідчим суддею в межах досудового розслідування.

Строк досудового розслідування цього кримінального провадження постановою заступника прокурора м. Києва ОСОБА_8 від 04.06.2020 продовжено до чотирьох місяців, тобто до 23.08.2020.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:
Клопотання прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_6 під домашнім арештом по 09 серпня 2020 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки:

- не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період з 22.00 год. по 06.00 год. наступного дня;

-прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора у цьому кримінальному провадженні, слідчого судді, суду;

-не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду;

-повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання;

-здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1