печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Києві клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000087,
В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000087.

З матеріалів клопотання вбачається, що у ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000087, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25.02.2019 року у провадженні № 757/9394/19-к накладено арешт, зокрема, на транспортиний засіб - спеціалізований напівпричеп н/пр самоскид BODEX KIS 3B, 2013 року випуску, ДНЗ НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 , який належить на праві власності ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 ) із забороною вчиняти будь-які дії щодо відчуження, розпорядженя та користування вказаним майном.
У судове засідання особа, яка подала клопотання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялась належним чином. Через канцелярію суду подала заяву про розгляд клопотання у її відсутність. На його вимогах наполягала.
Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Через канцелярію суду подав заяву, у якій просив розгляд клопотання проводити у його відсутність. Проти задоволення вимог вказаного клопотання заперечував.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Під час розгляду клопотання встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000087 від 02.02.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25.02.2019 року у провадженні № 757/9394/19-к накладено арешт, зокрема, на транспортиний засіб - спеціалізований напівпричеп н/пр самоскид BODEX KIS 3B, 2013 року випуску, ДНЗ НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 , який належить на праві власності ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 ) із забороною вчиняти будь-які дії щодо відчуження, розпорядженя та користування вказаним майном.Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 25.02.2019 року у провадженні № 757/9394/19-к при арешті майна, слідчий суддя виходив з того, що майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98, ч. 2 ст. 167 КПК України, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів.
Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II).

Під час судового розгляду клопотання про скасування арешту майна встановлено, що протоколом №391556 проведення електронних торгів від 07.03.2019 року ОСОБА_3 визначена переможцем торгів по лоту №332888 спеціалізований напівпричіп н/пр самоскид BODEX KIS 3B, 2013 року випуску, ДНЗ НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 .

20.03.2019 року ОСОБА_3 отримала Акт про проведені електронні торги, оскільки повністю сплатила на рахунки Організатора аукціону суму грошових коштів за придбане авто, про що і видано Акт приватного виконавця.

За таких обставин, вказаний захід забезпечення кримінального провадження є занадто обтяжливим для власника транспортного засобу та позбавляє ОСОБА_3 володіти належним їй на законних підставах майном.

Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Враховуючи викладене, стороною кримінального провадження, за клопотанням якої накладено арешт не доведено підстав для продовження дії заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.
Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25.02.2019 року у провадженні № 757/9394/19-к на транспортиний засіб - спеціалізований напівпричеп н/пр самоскид BODEX KIS 3B, 2013 року випуску, ДНЗ НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 , який належить на праві власності ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 ).

Ухвала не може бути оскарженою та підлягає безумовному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1