печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 травня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання заступника військового прокурора Київського гарнізону ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 28 ч.3 ст.410 КК України у кримінальному провадженні № 0000036 від 18.03.2020, -

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_6 підозрюється у у вчиненні привласнення військовою службовою особою із зловживанням службовим становищем, вчинене організованою групою, іншого військового майна, вчиненев умовах особливого періоду, крім воєнного стану, тобто злочин передбачений ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 410 КК України.

Заступник військового прокурора Київського гарнізону ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 410КК України, за який передбачено покарання до 12 років позбавлення волі, а аналіз матеріалів кримінального провадження та фактичних обставин справи вказує на те, що, усвідомлюючи невідворотність покарання, він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, та таким чином перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні, продовжити злочинну діяльність, а відтак застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недоцільним.

Слідчий суддя, заслухавши думку прокурорів в обґрунтування заявленого клопотання, пояснення підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника, які просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, посилаючись на позитивні дані про його особу, а також відсутність в кримінальному провадженні ризиків, з якими закон пов`язує доцільність застосування до особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованим у місті Києві, за процесуального керівництва військової прокуратури Київського гарнізону, здійснюється досудове розслідування

за підозрою ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 189, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 410 КК України, та за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 410 КК України.

16.05.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 410 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , а виходячи лише з фактичних даних, що в містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_6 до вчинення злочину за викладених у клопотанні органу досудового розслідування обставин.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Органом досудового розслідування шляхом внесення відповідного клопотання ініційовано питання про застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Між тим, доводи клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 2, 4, 5 ст. 177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтвердженні належними та об`єктивними даними і прокурором в судовому засіданні не доведені.

ОСОБА_6 хоча і підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання до 12 років позбавлення волі, проте, згідно висунутої підозри, вказаний злочин не було доведено до кінця, що в силу положень ч. 3 ст. 68 КК України сапо по собі унеможливлює можливість призначення покарання більше двох третин максимального строку. Як особа ОСОБА_6 характеризується позитивно, вперше притягується до кримінальної відповідальності, має визначене місце реєстрації та постійного проживання.

За таких обставин, враховуючи характер висунутої підозри, дані про особу ОСОБА_6 , відсутність даних про наявність з його сторони спроб перешкоджати встановленню істини в кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, а відтак відмовляє в його задоволенні.

Оцінивши в сукупності всі вищезгадані обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово буде співмірним з існуючими в кримінальному провадженні ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості висунутої йому підозри і зможе забезпечити належне виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
В задоволені клопотання прокурора - відмовити.

Застосувати до ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому відлучатися з території військової частини НОМЕР_1 цілодобово.

Покласти на ОСОБА_6 обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

-утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у кримінальному провадженні,

- носити електронний засіб контролю.

Строк тримання під домашнім арештом та строк дії обов`язків визначити до 16.07.2020 року включно.

Ухвалу для виконання направити органу внутрішніх справ за місцем відбування підозрюваним домашнього арешту.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1