ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/1935/19
У Х В А Л А

"15" травня 2020 р. смт Петриківка
Петриківський районний суд Дніпропетровської області у складі: слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 12 грудня 2020 року у кримінальному провадженні № 0000644 від 06.12.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,

В С Т А Н О В И В:

13.05.2020 до суду надійшло клопотання фактичного володільця арештованого майна ОСОБА_3 в користуванні якого воно перебувало, на час виявлення факту правопорушення.

В клопотанні він просить скасувати арешт на майно, що зазначене в ухвалі слідчого судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 12.12.2019, а саме: на трактор колісний марки «Білорус» р.н. НОМЕР_1 , тракторний причіп номерний знак НОМЕР_2 , відрізки деревини та бензопилу марки «Старт Про» жовтого кольору.

Своє клопотання ОСОБА_3 мотивує тим, що на даний час досудовим розслідуванням не доведено наявності обґрунтованої підозри, атому відпала потреба в подальшому арешті вказаного майна.

В судове засіданні ОСОБА_3 подав заяву про розгляд його клопотання за його відсутності.

Прокурор та слідчий надали до суду заяви про розгляд клопотання ОСОБА_3 без їх участі, проти скасування арешту не заперечують. Крім того, до суду слідчим надано проект рішення про закриття кримінального провадження за відсутності складу правопорушення.

Суд, дослідивши надані матеріали кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання слід задовольнити виходячи з наступного:

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо виконання рекомендацій, які містяться у шостій доповіді Європейської комісії про стан виконання Україною Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, стосовно удосконалення процедури арешту майна та інституту спеціальної конфіскації» № 1019-VIII від 18 лютого 2016 року, який набрав чинності 28 лютого 2016 року (тут та далі - Закону) арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно в тому числі є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже за правилами ст. 132 КПК України його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, арешт на майно, що є речовим доказом у кримінальному провадженні, за правилами ч. 3 ст. 170 КПК України може бути накладений незалежно від суб`єкту, що є його власником, процесуального статусу останнього, розміру шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, можливості застосування спеціальної конфіскації або конфіскації майна як виду покарання.

Положення статтей 317 та 319 ЦК України визначають зміст права власності, зокрема, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Крім того, на підставі вимог ч.5 ст.9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.

За правилами абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З наданих суду матеріалів встановлено, що правоохоронними органами здійснюється досудове розслідування факту того, що незаконної порубки дерев в лісосмузі, яка розташована за межами населеного пункту с. Хутірське Петриківського району Дніпропетровської області.
06.12.2019 дані відомості внесено до ЄРДР та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000644 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Ухвалою слідчого судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 12.12.2018 накладено арешт на трактор колісний марки «Білорус» р.н. НОМЕР_1 , тракторний причіп номерний знак НОМЕР_2 , відрізки деревини та бензопилу марки «Старт Про» жовтого кольору. При цьому, на трактор колісний марки «Білорус» р.н. НОМЕР_1 і тракторний причіп номерний знак НОМЕР_2 , з накладенням обмеження у виді заборони будь-кому відчужувати та розпоряджатися вищевказане майно до прийняття остаточного рішення у даному кримінальному провадженні та передати їх ОСОБА_3 на відповідальне зберігання; а на відрізки деревини у кількості 30 штук і бензопилу марки «Старт Про» жовтого кольору з забороною будь-кому відчужувати, розпоряджатися та використовувати будь-яким чином вищевказане майно до прийняття остаточного рішення у даному кримінальному провадженні та зберігати відрізки деревини на спеціальному майданчику для тимчасового зберігання вилучених транспортних засобів Петриківського ВП.

Аналізуючи встановлені досудовим розслідування обставини, а саме: що ОСОБА_4 здійснено спил сухостою, що не є предметом кримінального правопорушення , передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, суд приходить до висновку про відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні такого правопорушення, яке виправдовує подальше застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Положеннями п. 1 ч. 6 ст. 100 КПК України, передбачено повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, речових доказів, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Таким чином, арешт майна, накладений за ухвалою слідчого судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 12.12.2020 слід скасувати.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 99, 100, 131-132, 167-169, 170, 174, 309 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 12 грудня 2020 року у кримінальному провадженні № 0000644 від 06.12.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, задовольнити.

Скасувати арешт застосований за ухвалою слідчого судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 12 грудня 2019 року, якою накладено арешт на трактор колісний марки «Білорус» р.н. НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 належить ТОВ ВФ «Сиріус», яким фактично користується ОСОБА_3 , тракторний причіп номерний знак НОМЕР_2 , яким фактично користується ОСОБА_3 , шляхом заборони будь-кому відчужувати та розпоряджатися вищевказаним майном.

Скасувати арешт застосований за ухвалою слідчого судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 12 грудня 2019 року, якою накладено арешт на відрізки деревини у кількості 30 штук, бензопилу марки «Старт Про» жовтого кольору, яка належить ОСОБА_4 шляхом заборони будь-кому відчужувати, розпоряджатися та використовувати будь-яким чином вищевказаним майном.

Копію ухвали для виконання направити до Петриківського відділення поліції Новомосковського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, тоді особа може подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня її отримання.

Суддя:ОСОБА_1