Справа № 932/581/20
У Х В А Л А
іменем України
24 січня 2020 року м. Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:
Головуючий - суддя ОСОБА_1
За участі секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
обвинувачених ОСОБА_4
ОСОБА_5
захисників ОСОБА_6

ОСОБА_7

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0002330, за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 187 КК України, та ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 187 КК України,

В С Т А Н О В И В :
Прокурором до суду поданий обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0002330, за обвинуваченням ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 187 КК України, та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 187 КК України.

Під час підготовчого провадження захисником ОСОБА_7 заявлене клопотання про повернення обвинувального акту з додатками до нього прокурору через невідповідність обвинувального акту вимогам КПК України.

Клопотання обґрунтовується тим, що за обвинувальним актом діяння ОСОБА_5 кваліфіковані, в тому числі, за ч. 2 ст. 187 КК України, тоді як в обвинувальному акті зазначено, що ОСОБА_5 вчинив цей злочин з проникненням до житла. Окрім цього, вважає неправильно зазначеним в обвинувальному акті розмір шкоди, завданої його підзахисним.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання свого захисника.

Захисник ОСОБА_6 та обвинувачений ОСОБА_4 заперечили проти повернення обвинувального акту прокурору, оскільки хоча акт і не відповідає вимогам КПК України, але просять призначити його до розгляду в такому вигляді.

Прокурор ОСОБА_3 заперечив проти задоволення клопотання, оскільки щодо кваліфікації за ч. 2 ст. 187 КК України дійсно є описка в зазначенні кваліфікуючої ознаки проникнення до житла, однак вона не перешкоджає призначенню справи до розгляду.

Вирішуючи клопотання, суд враховує, що згідно п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення … повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.

Конструкція п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України в частині такої підстави для повернення обвинувального акту, як невідповідність вимогам цього кодексу, кореспондує до інших норм КПК України, які передбачають вимоги до обвинувальному акту.

Зокрема, вимоги до обвинувального акту закріплені у ч. 2 ст. 291 КПК України, за якою обвинувальний акт має містити такі відомості:

1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;

2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;

5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;

6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;

7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;

7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими;

8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);

9) дату та місце його складення та затвердження.

Надаючи оцінку доводам захисника ОСОБА_7 щодо зазначеного в обвинувальному акті розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, суд виходить з того, що наданий суду обвинувальний акт містить посилання на розмір такої шкоди, тобто формально відповідає вимогам п. 7 ч. 2 ст. 291 КПК України. Суд вважає за необхідне зауважити, що розмір процесуальних шкоди віднесений до обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Таким чином, суд на стадії підготовчого розгляду не має повноважень встановлювати, чи відповідає дійсності зазначений в обвинувальному акті розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, оскільки такі обставини підлягають доказуванню під час судового розгляду.

З огляду на викладене, вищенаведені доводи ОСОБА_7 не можуть бути підставою для повернення обвинувального акту прокурору.

В той же час, посилання захисника ОСОБА_7 на недоліки обвинувального акту в частині зазначення правової кваліфікації кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність частково є слушним виходячи з наступного.

Суд зауважує, що при подальшому аналізі суд не вдається до перевірки правильності кваліфікації діянь ОСОБА_5 чи доведеності їх вчинення, а обмежується виключно перевіркою змісту обвинувального акту на відповідність вимогам п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України.

За наданим суду обвинувальним актом діяння, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_5 , кваліфіковані, в тому числі, за ч. 2 ст. 187 КК України (два епізоди 05 серпня 2019 року та 10 серпня 2019 року).

При цьому, обвинувальний акт:

- в абзаці 4-му 4-го аркушу містить наступне зазначення правової кваліфікації вказаного кримінального правопорушення (за епізодом 05 серпня 2019 року): «Розбій, поєднаний з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчинений за попередньою змовою групою осіб»;

- в абзаці 3-му 6-го аркушу містить наступне зазначення правової кваліфікації вказаного кримінального правопорушення (за епізодом 10 серпня 2019 року): «Розбій, поєднаний з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчинений за попередньою змовою групою осіб, особою, яка раніше вчинила розбій, поєднаний з проникненням у житло».

Тоді як в абзаці 4-му 6-го аркушу, де міститься підсумкове зазначення правової кваліфікації вказаного кримінального правопорушення за обома епізодами зазначено інше: «Розбій, поєднаний з застосуванням насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчинений за попередньою змовою групою осіб, особою, яка раніше вчинила розбій», тобто без зазначення кваліфікуючої ознаки «поєднаний з проникненням у житло» (що є кваліфікуючою ознакою кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України) та зазначенням не погрози застосування насильства, а саме застосування насильства.

Аналогічно, за наданим суду обвинувальним актом діяння, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_4 , кваліфіковані, в тому числі, за ч. 2 ст. 187 КК України (три епізоди 05 серпня 2019 року, 10 серпня 2019 року та 16 жовтня 2019 року).

При цьому, обвинувальний акт:

- в абзаці 3-му 8-го аркушу містить наступне зазначення правової кваліфікації вказаного кримінального правопорушення (за епізодом 05 серпня 2019 року): «Розбій, поєднаний з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчинений за попередньою змовою групою осіб»;

- в абзаці 6-му 9-го аркушу містить наступне зазначення правової кваліфікації вказаного кримінального правопорушення (за епізодом 10 серпня 2019 року): «Розбій, поєднаний з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчинений за попередньою змовою групою осіб, особою, яка раніше вчинила розбій»;

- в абзаці 3-му 11-го аркушу містить наступне зазначення правової кваліфікації вказаного кримінального правопорушення (за епізодом 16 жовтня 2019 року): «Розбій, поєднаний з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчинений за попередньою змовою групою осіб, особою, яка раніше вчинила розбій».

Тоді як в абзаці 4-му 11-го аркушу, де міститься підсумкове зазначення правової кваліфікації вказаного кримінального правопорушення за трьома епізодами зазначено інше: «Розбій, поєднаний з застосуванням насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчинений за попередньою змовою групою осіб, особою, яка раніше вчинила розбій», тобто з зазначенням не погрози застосування насильства, а саме застосування насильства.

Таким чином, в межах одного обвинувального акту правова кваліфікація одних і тих же інкримінованих як ОСОБА_5 , так і ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 187 КК України, має різні редакції, що містять суттєві відмінності.

Наведений істотний недолік обвинувального акту перешкоджає призначенню судового розгляду на підставі такого обвинувального акту, оскільки незрозумілість обвинувачення перешкоджає суду визначити межі судового розгляду (ст. 337 КПК України), а обвинуваченому реалізувати своє право на захист (п. 1 ч. 3 ст. 42 КПК України).
Суд враховує, що прокурор під час судового розгляду в порядку ст. 338 КПК України має право змінити обвинувачення. Разом з тим, підставою для зміни прокурором обвинувачення в порядку ст. 338 КПК України є встановлення нових фактичних обставин, тоді як законодавець визначив обов`язком суду перевірку форми та змісту обвинувального акту на відповідність вимогам КПК України саме на стадії підготовчого судового засідання, що узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).
Так, ЄСПЛ у справі «Абрамян проти Росії» (рішення від 09 жовтня 2008 року) зазначив, що деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення». В цьому ж рішенні ЄСПЛ нагадав, що положення підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду
З огляду на викладене, призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, який не відповідає вимогам п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, може призвести до порушення прав ОСОБА_5 і ОСОБА_4 на справедливий суд, гарантованого ст. 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, тому клопотання захисника ОСОБА_7 підлягає задоволенню, а обвинувальний акт - поверненню прокурору для приведення у відповідність до вимог КПК України.
Керуючись ст. 109, 291, п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України,
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання захисника ОСОБА_7 задовольнити.
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0002330, за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 187 КК України, та ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 187 КК України, повернути прокурору для приведення у відповідність до вимог КПК України.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська протягом семи днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення зазначеного строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий:

24.01.2020