справа № 399/578/19
провадження № 1-кп/399/4/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2020 року Онуфріївський районний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
з участю:
секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відео конференції в сел. Онуфріївка матеріали кримінального провадження №0000130 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця сел. Павлиш, Онуфріївського району, Кіровоградської області, українця, освіта повна загальна середня, не працюючого, не одруженого, маючого на утриманні малолітню доньку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає: АДРЕСА_2 , раніше судимий
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 15 ч.3 ст. 185, ч.1 ст. 121 КК України,
ВСТАНОВИВ:

В провадженні Онуфріївського районного суду Кіровоградської області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000130 відносно ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 15 ч.3 ст. 185, ч.1 ст. 121 КК України.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заявила клопотання про доцільність продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , зазначивши, що наразі продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вони є реальними, обвинувачений вчинив тяжкі кримінальні правопорушення, раніше неодноразово судимий, може впливати на потерпілих та свідків тощо, тому прохала клопотання задовольнити та продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 терміном на 60 днів. Щодо клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про призначення повторної судово-медичної експертизи, заперечувала проти задоволення заявленого клопотання про призначення повторної судово-медичної експертизи, зазначила, що проведення повторної судово-медична експертиза буде здійснюватись на підставі попередніх медичних даних. Ст.. 121 КК України чітко вказано, що Умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, тому глибина рани не впливає на ступінь тяжкості тілесного ушкодження.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 не заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, захисником обвинуваченого ОСОБА_5 адвокатом ОСОБА_4 заявлено клопотання про призначення повторної судово-медичної експертизи, яку доручити провести іншим експертам КЗ «Кіровоградське обласне бюро Судово-медичної експертизи», оскільки у висновку експерт вказує, що відсутність вимірювання глибини поранених каналів, не представляється можливим, при цьому в описовій частині висновку зазначено, що 18.06.2019 року о 14 год. 55 хв. проводилось МСКТ. МСКТ це мультиспіральна комп`ютерна томографія. Тобто під час дослідження навколо тіла людини проходить обертання рентгенівської трубки і розташованих навпроти неї рядів датчиків (детекторів) в результаті такого процесу вдається отримати серію поперечних перерізів (сканів). Потім цю інформацію обробляє спеціальний потужний комп`ютер, завдяки чому можна отримати зображення в будь-якій проекції. Незрозуміло чому саме експерт прийшов до висновку, про неможливість встановлення глибини поранених каналів, що викликає сумнів у неупередженості експерта. Експерт не міг пояснити, чому він прийшов до висновку, що у громадянина ОСОБА_7 , 1987 року народження, по ступеню тяжкості відносяться до категорії тяжких, оскільки відповідно до правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України № 6 від 17.01.1995 року в п. 2.2 вказано, що тривалим належить вважати розлад здоров`я строком понад 3 тижні (більш як 21 день), так як 19.06.2019 року була проведена операція ОСОБА_7 , а 01.07.2019 року хворий був виписаний. Тривалого розладу здоров`я не було, так як і втрати будь-якого органу, чи душевної хвороби, чи невиправне знівечення обличчя. Під час допиту експерта, що роз`яснення Д 10/70, експерт ОСОБА_8 зазначив, що у нього записано 110/70, нічого не міг пояснити щодо розбіжностей в примірниках експертизи наданої суду та копії, яка залишена у нього. Даний факт також викликає сумніви щодо експертизи, яка є необґрунтованою та такою, що суперечить іншим матеріалам справи. На запитання сторони захисту щодо пояснення слова Гемопневмоторакс, саме акцентувалось на першій частині ГЕМО, експерт зазначив, що гемо це кров. Гемопневмоторакс є наслідком кровотечі з судин легенів, внутрішньо грудних гілок великих судин (аорта, порожнисті вени), грудної стінки, середостіння, серця або діафрагми. Найчастіше гемоторакс виникають після травми грудної клітки. Небезпечними для життя є ушкодження, які загрожують життю потерпілого в момент їх нанесення або при звичайному їх перебігу закінчуються смертю. Якщо при такому пошкодженні смерть відвернена медичною допомогою, то успішний результат не впливає на оцінку пошкоджень як небезпечних для життя. На вирішення прохав поставити наступні запитання:
1) яка глибина поранення?
2) чи було зменшено об`єм вдихаючого повітря після нанесення поранення?.
Також прохав надати для проведення експертизи МСКТ.
Обвинувачений ОСОБА_5 не заперечував проти клопотання прокурора щодо продовження міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав заявлене клопотання захисника в повному обсязі та прохав його задовольнити. Також обвинувачений прохав поставити на вирішення експерта наступне запитання:
1) чи було пошкоджено легеню?
Потерпілі ОСОБА_7 та ОСОБА_9 в судове засідання не з`явились, про день, час та місце слухання справи повідомлені належним чином. Потерпілі ОСОБА_7 та ОСОБА_9 завчасно направили до суду клопотання про розгляд справи без їх участі.
Розглянувши питання доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою, заслухавши думку учасників судового розгляду, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Ухвалою слідчого судді Онуфріївського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_10 від 12 листопада 2019 року до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого визначено до 06 січня 2020 року.
Ухвалою судді Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 28.12.2019 року відносно обвинуваченого ОСОБА_5 обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 25.02.2020 року, без визначення застави.
Ухвалою судді Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 16.04.2020 року відносно обвинуваченого ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 строком на 60 днів, тобто з 16.04.2020 року до 14.06.2020 року.
Строк тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою закінчується 14.06.2020 року, до вказаного часу судове провадження не може бути завершене.
Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
Судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий, обвинувачуються у вчиненні тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, за який передбачено покарання до 8 років позбавлення волі, офіційно не працює, що вказує на ризик продовження ним злочинної діяльності та переховування від суду, враховуючи приписи ст. 178 КПК України, суд вважає, що є всі обґрунтовані підстави вважати що ризики того, що обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнути можливої кримінальної відповідальності, вчинити інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків, тобто ризики, передбачені п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України продовжують існувати та не зникли.
Враховуючи вищевикладене та з огляду на те, що докази та обставини, на які посилається прокурор в обґрунтування продовження тримання обвинуваченого під вартою, дають достатні підстави вважати, що зазначені вище ризики продовжують існувати, вони не зникли та не зменшилися, тому клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню.
З приводу заявленого захисником обвинуваченого клопотання про призначення повторної судово-медичної експертизи, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до положень ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Статтею 242 КПК України визначено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Відповідно до п. 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).
Пунктом 3.6 зазначеної Інструкції, у разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення.
Однак, адвокатом ОСОБА_4 у клопотанні не наведено мотивів та підстав проведення повторної судово-медичної експертизи. Суду не надано жодних нових обставин, які могли бути невідомі експерту під час проведення судово-медичної експертизи.
Оцінка зазначеному висновку буде дана судом в нарадчій кімнаті при ухваленні вироку суду.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про необґрунтованість клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 , та суд розцінює клопотання про призначення повторної судово-медичної експертизи як таке, що не підлягає задоволенню та направлено на затягування розгляду справи.

Керуючись ст. 242, 331, 332, 369, 371, 372, 392 КПК України, суд,
ПОСТАНОВИВ:
Продовжити строк тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на шістдесят днів, тобто з 12.06.2020 року до 10.08.2020 року включно.
Копію ухвали вручити прокурору та направити до Державної установи "Кропивницький слідчий ізолятор" для виконання та вручення обвинуваченому, захиснику.
В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про призначення повторної судово-медичної експертизи відмовити.
Повний текст ухвали виготовлено 12.06.2020 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1