Справа № 694/400/20 Провадження №1-кс/694/160/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

26.03.2020 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Звенигородського районного суду м. Звенигородка клопотання прокурора Звенигородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000007 від 10.03.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В :
25 березня 2020 року в провадження слідчого судді Звенигородського районного суду надійшло клопотання прокурора Звенигородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000007 від 10.03.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, про накладення арешту на: житловий будинок, розташований за адресо. АДРЕСА_1 .

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_4 незаконно, шляхом обману, заволоділа грошовими коштами в сумі 19271 гривень 20 копійок за період з листопада 2014 по серпень 2018 року, нарахованими та виплаченими Управлінням праці та соціального захисту населення Ватутінської міської ради Черкаської області як адресна допомога особам, які переміщуються з тимчасово окупованої території України для покриття витрат на проживання, в тому числі на оплату житлово-комунальних послуг. За вказаним фактом розпочато досудове розслідування, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000007 від 10.03.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

05.03.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 190 КК України.

На даний час збитки, завдані Управлінню праці та соціального захисту населення Ватутінської міської ради Черкаської області не відшкодовано у зв`язку з чим останнім було подано цивільний позов на вказану суму.

З огляду на викладене та враховуючи, що з метою забезпечення виконання вироку суду в частині цивільного позову, є необхідність накласти арешт на нерухоме майно, яке належить підозрюваній ОСОБА_4 , а саме житловий будинок, розташований за адресо. АДРЕСА_1 .

У судове засідання прокурор не з`явився, однак подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності та просив задовольнити, з мотивів у ньому наведених та просив задовольнити.

ОСОБА_4 також у судове засідання не з`явилась, просила розглянути клопотання без її участі.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не надходило, відтак фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Клопотання про арешт майна щодо змісту відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

До клопотання додані копії документів та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо внесення даних з приводу кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України регламентовано, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів (п. 1); спеціальної конфіскації (п. 2); конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи (п. 3); відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (п. 4).

Згідно з вимогами ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Як убачається з витягу з кримінального провадження № 000007 від 10.03.2020, внесено відомості за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України .

При цьому, прокурор у клопотанні просить накласти арешт на нерухоме майно:а саме на житловий будинок, розташований за адресо. АДРЕСА_1 , належний підозрюваній ОСОБА_4 з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Дані матеріалів клопотання свідчать про те, що розмір спричиненої кримінальним правопорушенням шкоди і відповідно, цивільного позову у кримінальному провадженні є обґрунтованим, а вказане домоволодіння дійсно належить підозрюваній.

Переконливі докази таким висновкам прокурора містяться в матеріалах кримінального провадження, що долучені до клопотання, а тому слідчий суддя з цими висновками погоджується., отже клопотання слід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 100, 131, 132, 170 -173 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :
клопотання прокурора Звенигородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000007 від 10.03.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на житловий будинок, розташований за адресо. АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 12, належний ОСОБА_4 з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування вищевказаним майном.

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального керівника та/або слідчого у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1