Справа № 754/8232/20
У Х В А Л А
Іменем України

07 липня 2020 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про обрання міри запобіжного заходу у виді домашнього арешту по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004172 від 06 липня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженця м. Київ, українця, громадянина України, з середньою освіток не працюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
ВСТАНОВИВ:
07.07.2020 року слідчий СВ Деснянського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із клопотанням, погодженим з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_7 про обрання міри запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 в межах проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004172 від 06.07.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.
Клопотання обґрунтовано наступним.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 06.07.2020, приблизно о 03 годині 15 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Беретті, 4, на автостоянці побачив транспортний засіб, а саме мопед «Honda Dio AF-18», кузов № НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_8 , після чого у нього виник злочинний умисел на незаконне заволодіння вказаним транспортним засобом.
В подальшому, з метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на незаконне заволодіння вищевказаним транспортним засобом, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно- небезпечні наслідки та бажання їх настання, тобто діючи з прямим умислом з корисливих мотивів, знаходячись у вказаному вище місці та час, не маючи ніякого права та будь-якої згоди від власника мопеду «Honda Dio AF-18», куз № НОМЕР_2 , ОСОБА_8 , шляхом пошкодження замка запалювання завів двигун та поїхав з місця вчинення злочину, тим самим умисно незаконно заволодів даним транспортним засобом без відома та всупереч волі його власника ОСОБА_8 , чим спричинив останньому матеріальну шкоду, в розмірі 12000 грн.
Під час подальшого використання вказаного транспортного засобу ОСОБА_5 , останнього було затримано працівниками поліції.
07.07.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.
Під час досудового розслідування зазначеного кримінального провадження встановлено наявність ризиків для обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, а саме ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_7 клопотання підтримав та просив його задовольнити, виходячи із обставин, якими воно обґрунтовується. Додатково пояснив про неможливість застосування іншого запобіжного заходу виходячи з наявних ризиків, яким клопотання обґрунтовується.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні надав покази, що він не мав наміру викрадати мопед, оскільки він його придбав у громадянина на ім`я ОСОБА_9 який обіцяв передати документи на даний мопед за 3700 грн. Сам привіз даний мопед на стоянку після того як йому зателефонував охоронець автостоянки.
В судовому засіданні захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 заперечував проти обрання міри запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на його необґрунтованість та на передчасність і необґрунтованість самої підозри у вчиненні даного кримінального правопорушення.
Дослідивши матеріали долученні до клопотання, заслухавши думку прокурора, захисника, підозрюваного, слідчий суддя приходить на наступних висновків.
Судом встановлено, що в провадженні СВ Деснянського УП ГУ Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004172 від 06.07.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України відносно ОСОБА_5 .
06.07.2020 року ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
07.07.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про те, що він підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 289 КК України.
Підозрюваний ОСОБА_5 свою вину у вчиненні кримінального правопорушення - злочину не визнає.
Під час досудового розслідування зазначеного кримінального провадження встановлено наявність ризиків для обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, а саме ризиків передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Аналізуючи вищевикладене, суд приходить до наступних висновків.
Виходячи з вимог статей 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Так, ст. 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання певним ризикам.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.
При обранні запобіжного заходу слідчий суддя приймає до уваги, що інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення, відповідно ст. 12 КК України є злочином середньої тяжкості.
Прокурор зазначив, що на даний час наявні ризики, передбачені п.п.1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Крім того, відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, зокрема, слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з положеннями ч.1,2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.
Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених не неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Виходячи з наведеного, з урахуванням особи підозрюваного, наявності зареєстрованого місця проживання, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, а також буде запобігати його спробам переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню та вчинити інше кримінальне правопорушення.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 181, 176-178, 186, 193-196 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про обрання міри запобіжного заходу у виді домашнього арешту по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004172 від 06 липня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту цілодобово.
Заборонити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишати цілодобово квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , крім розумного часу, необхідного для прибуття до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки:
1.прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;
2.не спілкуватись зі свідками в цьому кримінальному провадженні за винятком участі в процесуальних діях в присутності слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
3.не змінювати місця свого проживання без дозволу слідчого, прокурора чи суду.
Ухвалу передати через слідчого для виконання за місцем проживання підозрюваного до Деснянського УП ГУ НП України у м. Києві.
Строк дії ухвали 2 (два) місяці, а саме до 6 вересня 2020 року включно.
Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №3.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1