Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/62/20 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
ЄРДР № Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.02.2020 року. Кропивницький апеляційний суд колегією суддів судової палати з розгляду кримінальних справ у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

із секретарем ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6

представника адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому клопотання прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 30 жовтня 2019 року,

ВСТАНОВИВ:
Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 30 жовтня 2019 року відмовлено у задоволенні клопотання слідчого Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_8 , погодженого з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_9 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0008065 від 24.10.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України.

Не погоджуючись з вищевказаним рішенням слідчого судді, прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_10 04 лютого 2020 року подав апеляційну скаргу, в якій поміж апеляційних вимог, порушує зокрема питання про поновлення пропущеного строку на оскарження даної ухвали.

В обґрунтування поважності пропуску строку апеляційного оскарження вказаного судового рішення зазначає, що про вказану ухвалу слідчого судді стало відомо в ході вивчення стану досудового розслідування 03.02.2020 та після прийняття рішення про доручення досудового розслідування слідчому підрозділу вищого рівня, а тому вважає, що строк підлягає поновленню.

Заслухавши доповідача, прокурора ОСОБА_6 , який підтримав доводи клопотання та просив поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, думку представника адвоката ОСОБА_7 який вважає, що клопотання про поновлення строку на оскарження задоволенню не підлягає, дослідивши матеріали судового провадження в межах заявленого клопотання, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання прокурора про поновлення строку задоволенню не підлягає з таких підстав.

Однією з основних засад судочинства, визначеної пунктом 8 частини 3 статті 129 Конституції України, є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, установлених законом.

Відповідно до вимог пункту 3 частини 2 статті 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ж ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ч.1 ст. 117 КПК України пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

При розгляді клопотання про поновлення пропущеного строку, у відповідності до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» апеляційний суд також застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

В рішенні Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2010 року у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

З матеріалів справи вбачається, що ухвала слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 30 жовтня 2019 року була постановлена без виклику прокурора у судове засідання.

Копія вказаної ухвали слідчого судді була направлена та отримана Кіровоградською місцевою прокуратурою (відповідно до реєстру вихідної кореспонденції Кіровського районного суду м. Кіровограда) 31.10.2019 року, в якій поміж іншого викладено порядок і строки апеляційного оскарження вказаної ухвали. Отже прокурор у вказаному кримінальному провадженні був обізнаний про прийняте слідчим суддею рішення.

У такому випадку останнім днем подачі апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді для прокурора було 05.11.2019 року, включно.

Проте, згідно штампу вхідної кореспонденції Кропивницького апеляційного суду, прокурор подав апеляційну скаргу лише 04.02.2020 року, тобто з пропуском встановленого ст. 395 КПК України п`ятиденного строку на апеляційне оскарження.

Водночас, зазначена у клопотанні прокурором підстава в обґрунтування поважності пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, а саме те, що про вказане рішення слідчого судді стало відомо після прийняття рішення про доручення досудового розслідування слідчому підрозділу вищого рівня не може бути визнана поважною враховуючи таке.

Відповідно до положень ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У п. 20 ч. 2 ст. 36 КПК закріплено, що прокурор має право на оскарження судових рішень в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 37 КПК прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. При цьому прокурор здійснює повноваження прокурора у кримінальному провадженні з його початку до завершення.

Згідно з ч. 4 ст. 36 КПК право на подання апеляційної скарги мають також незалежно від їх участі в судовому провадженні прокурори вищого рівня: Генеральний прокурор України, його перший заступник та заступники, керівники регіональної прокуратури, його перший заступник та заступники, тощо.

Проте, у КПК не встановлено особливого порядку та строків оскарження прокурорами вищого рівня судових рішень у апеляційному порядку.

Так, у ст. 393 КПК як суб`єкт оскарження вказується тільки прокурор. Відповідно ж до п. 15 ч. 1 ст. 3 КПК прокурором є особа, яка обіймає посаду, передбачену ст. 15 Закону України «Про прокуратуру» та діє у межах своїх повноважень.

Причому Законом України «Про прокуратуру» визначено, що прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави (ст. 1); єдність системи прокуратури України забезпечується: єдиними засадами організації та діяльності прокуратури, єдиним статусом прокурорів, єдиним порядком організаційного забезпечення діяльності прокурорів та ін. (ч. 5 ст. 7); прокурори в Україні мають єдиний статус незалежно від місця прокуратури в системі прокуратури України чи адміністративної посади, яку прокурор обіймає у прокуратурі (ч. 2 ст. 15).

Виходячи з системного аналізу зазначених вище норм, поняття прокурор, яке вживається у ст. 393 КПК як суб`єкт апеляційного оскарження, охоплює не лише певну посадову особу, яка здійснює повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні та визначена у порядку ст. 37 КПК, але й прокурорів вищого рівня, визначених у ч. 4 ст. 36 КПК України.

А тому особливості здійснення нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва в системі органів прокуратури, яке здійснюється на засадах процесуальної самостійності та незалежності, не можуть змінювати загальний порядок обчислення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, визначений у ч. 1 ст. 395 КПК. Не впливає на обчислення строку на апеляційне оскарження у даному випадку й така обставина, як доручення досудового розслідування слідчому підрозділу вищого рівня, про що зазначено у клопотанні.

Таким чином, викладені у клопотанні прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_10 , причини пропуску строку на апеляційне оскарження не є об`єктивно непереборними, а тому колегія суддів не вважає їх поважними.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо апеляційна скарга подана після закінчення строку апеляційного оскарження, а суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Враховуючи зазначене, колегія суддів дійшла висновку, що оскільки законних підстав для задоволення клопотання прокурора про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 30 жовтня 2019 року немає, а тому апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ :
Відмовити у задоволенні клопотання прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 30 жовтня 2019 року.
Апеляційну скаргу і додані до неї документи повернути особі, яка її подала.
Ухвалу може бути оскаржено у касаційному порядку, безпосередньо до суду касаційної інстанції, протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді:
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4