ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6013/20
провадження № 1-кс/753/1449/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"08" квітня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Олександрія, Кіровоградської області, громадянин України, українець, не одружений, дітей немає, працює ТОВ «КСЛ» комплектувальник, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий, підозрюваний у кримінальному провадженні № 0002090 від 04.04.2020 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_4 за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що слідчим Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві розслідується кримінальне провадження № 0002090 від 04.04.2020 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.
Досудовим слідством ОСОБА_5 підозрюється у вчинені нападу з метою заволодіння чужим майном (розбій), поєднане із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчинений за попередньою змовою групою осіб, поєднаний із проникненням у житло.
Досудовим слідством встановлено, що в період з початку березня до початку серпня місяця 2019 року ОСОБА_5 тимчасово винаймав у пенсіонера ОСОБА_7 кімнату дачного будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , де спільно мешкали на протязі зазначеного періоду часу. Під час спільного проживання, ОСОБА_5 стало відомо, що ОСОБА_7 має грошові кошти та є самотньою особою похилого віку.

В цей момент, у ОСОБА_5 раптово виник корисливий, злочинний умисел, направлений на відкрите заволодіння грошовими коштами ОСОБА_7 . Про свої протиправні наміри ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_8 , на що той погодився, таким чином вступив із останнім у злочинну змову, та попередньо узгодивши план послідовних дій направлених на вчинення злочину та приховання можливих наслідків за його вчинення, розпочали його виконання.

Реалізуючи свій злочинний умисел, 03.04.2020 року близько 11 год. 00 хв. ОСОБА_5 разом із ОСОБА_8 направились за місцем мешкання ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_3 , та шляхом вільного доступу проникли у вказаний будинок.

Увійшовши всередину будинку та побачили ОСОБА_7 , ОСОБА_8 схопив останнього, а ОСОБА_5 почав наносити удари кулаком в ліву сторону області обличчя, ОСОБА_7 з метою запобігання можливого опору з боку останнього, після чого коли останній перебував вже у безпорадному стані, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_8 зв`язали руки та ноги останнього мотузкою, та кинули на підлогу поруч з ліжком, чим обмежили його можливість на пересування та почали обшукувати будинок потерпілого ОСОБА_7 , оглянувши шухляди меблів на наявність грошових коштів чи інших цінностей, останні знайшли та заволоділи: мобільним телефоном Huawei, з сім-картою НОМЕР_1 , вартістю близько 3 000 гривень 00 копійок; рушницею ІЖ-12, калібр НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , в чохлі зеленого кольору, вартістю близько 200 гривень 00 копійок; банківською карткою ПриватБанку № НОМЕР_4 виданою на ім`я ОСОБА_7 ; карткою "Киянина" на ім`я ОСОБА_7 . Після чого, покинули вказане помешкання.

У подальшому, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_8 з місця вчинення злочину зникли, викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, чим завдали матеріальну шкоду на загальну суму близько 3 200 гривень 00 копійок.

Клопотання слідчим обґрунтоване наявністю ризиків переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, продовжити кримінальне правопорушення у якому він підозрюється та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без застосування альтернативного запобіжного західу у вигляді застави.
Захисник заперечував проти задоволення клопотання та просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, з огляду на відсутність ризиків у підозрюваного та готовність підозрюваного співпрацювати з органами досудового слідства. Просив застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Підозрюваний підтримав думку захисника, пояснивши, що наміру переховуватись від органів слідства та суду він не має, вину визнав, щиро розкаявся та жалкує про вчинене правопорушення, на який свідомо пішов заради легкого заробітку.
Заслухавши учасників процесу, вивчивши клопотання та дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, якими обґрунтовується клопотання, слідчим суддею встановлені наступні обставини.
ОСОБА_5 07.04.2020 року було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 3 ст. 187 КК України.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Чеботарь проти Молдови»), яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
У наданих до суду матеріалах кримінального провадження у їх сукупності наявні вагомі докази, які поза розумним сумнівом доводять причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років позбавлення волі з конфіскацією майна.

Такі докази містяться зокрема: у протоколі прийняття заяви про вчинення злочину, у протоколах допитів свідків, у протоколі огляду місця події, у протоколі обшуку, у протоколах проведення слідчого експерименту та у інших матеріалах кримінального провадження в їх сукупності.
Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_5 встановлено, що він є громадянином України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає (зі слів) за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий, не одружений, дітей не має, офіційно працює у ТОВ "КСЛ" укомплектовщиком.
Перелічені дані про особу підозрюваного та суворість можливого покарання вказують на існування ризиків переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, та продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Сукупність наведених обставин дає підстави вважати, що ступінь існуючих ризиків є надзвичайно високим, а відтак, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам та забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує застосування найсуворішого запобіжного заходу, яким є тримання під вартою.
Відповідно до ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Пунцельт проти Чехії» (Punzelt v. Czech Republic) № 31315/96 від 25.04.2000 суд визнав, що при визначенні розміру застави крім майнового стану особи слід враховувати майновий стан осіб, у групі з якими було вчинено злочин, а також можливість внесення застави іншими суб`єктами за договірними відносинами, зокрема, страхування, платоспроможність яких не пропорційна майновому стану особи.
Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Таким чином, у якості альтернативи тримання під вартою слідчий суддя встановлює підозрюваному заставу в розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, вважаючи, що перспектива втрати застави в такому розмірі може бути достатнім стримуючим фактором, щоб запобігти вищевказаним ризикам.
Крім того, слідчий суддя вважає, що необхідним за умови внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 06.06.2020 року включно.

Визначити розмір застави у межах 100 (сто) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 210 200 (двісті десять тисяч двісті) грн. у національній грошовій одиниці, та надати можливість йому або іншій особі внести зазначену суму на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві, та надати документ, що підтверджує сплату слідчому, прокурору, суду.
У відповідності до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення вищезазначеної суми застави, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в разі внесення застави такі обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокуратуру та суду за першою вимогою в залежності від стадії досудового розслідування у кримінальному провадженні.
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватися від спілкування з будь-якою особою визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом, не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом, здати паспорт для виїзду за кордон на зберігання до відповідних органів державної влади.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №2.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Слідчий суддя: