Провадження1-кп/4910/6/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
06 лютого 2020 року м.Київ
Вищий антикорупційний суд колегією суддів в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м.Москва Російської Федерації, громадянина України, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27 ч.5 ст.191, ч.3 ст.209, ч.3 ст.212, ч.1 ст.366, ч.2 ст.15 ч.5 ст.191 КК України,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_6 про здійснення судового розгляду в режимі відеоконференції з обвинуваченим ОСОБА_8 за допомогою каналу зв`язку « ІНФОРМАЦІЯ_2 »,
11 вересня 2019 року до Вищого антикорупційного суду надійшло кримінальне провадження щодо ОСОБА_8 , якому відповідно до обвинувального акта висунуто обвинувачення у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27 ч.5 ст.191, ч.3 ст.27 ч.3 ст.209, ч.3 ст.27 ч.3 ст.212, ч.3 ст.27 ч.1 ст.366, ч.3 ст.27 ч.2 ст.15 ч.5 ст.191 КК України.
Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 13 вересня 2019 року у вказаному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання.
Від захисника ОСОБА_6 надійшло клопотання про здійснення судового розгляду в режимі відеоконференції з обвинуваченим ОСОБА_8 за допомогою каналу зв`язку « ІНФОРМАЦІЯ_2 », обґрунтоване наступним. Відповідно до п.1 ч.1 ст.336 КПК України, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі, яке знаходиться поза межами приміщення суду, у разі, зокрема, неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших підстав. На поштову адресу захисника надійшов лист від його підзахисного ОСОБА_8 , відповідно до якого останній просив подати до суду клопотання про здійснення судового розгляду в режимі відеоконференції за допомогою каналу зв`язку « ІНФОРМАЦІЯ_2 », за його особистим ідентифікатором в мережі. На думку захисника, проведення судового розгляду в такому режимі є доцільним з огляду на таке: перебування ОСОБА_8 поза межами України, з метою ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності на момент подання даного клопотання стороною обвинувачення не доведено суду, підстав вважати, що особа перебуває у міжнародному розшуку та ухиляється від суду, немає. Крім цього, стосовно обвинуваченого здійснюється загальне судове провадження у відповідності до правил якого особа повідомляється про його процесуальні права та обов`язки, його статус, згідно з загальними правилами судового виклику, що є підставою для застосування добровільно-обраного обвинуваченим способу участі у судових засіданнях. На підтвердження своїх доводів захисник посилається на загальні положення КПК України (ст.2, ст.ст.7-9, ст. 62) та рішення ЄСПЛ «Жуковський проти України» від 03 березня 2011 року, згідно якого Суд вважає, що доступні сучасні технології могли б забезпечити більш інтерактивний спосіб допиту свідків з-за кордону, наприклад за допомогою відеозв`язку. На думку сторони захисту, вказане рішення може бути застосовано на користь обвинуваченого, який бажає прийняти участь в судовому засіданні за допомогою відеозв`язку через мережу «Skype».
В підготовчому судовому засіданні захисник пояснив, що йому не відомі причини, з яких обвинувачений ОСОБА_8 не може з`явитись в судове засідання до Вищого антикорупційного суду. ОСОБА_8 виїхав за межі України в серпні 2016 року ще до того як було розпочато кримінальне провадження щодо нього, та до того, як було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень. Обмежень для виїзду не було ніяких, тому неможливо говорити про те, що ОСОБА_8 ухилився від слідства. На сьогодні кримінальне провадження щодо нього ОСОБА_8 вважає надуманим політичним переслідуванням. Також, захисник повідомив, що здійснюючи захист обвинуваченого ОСОБА_8 , він жодного разу не спілкувався з ним телефоном чи за допомогою мережі відеозв`язку «Skype», а також не мав зустрічей наживо. Усі узгодження позицій захисту з обвинуваченим відбуваються шляхом листування електронною поштою та надіслання документів поштовим зв`язком.
Захисник ОСОБА_7 поклався на розсуд суду у вирішенні заявленого клопотання.
Прокурор ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання захисника ОСОБА_6 , посилаючись на те, що запропонований формат участі у судових засіданнях обвинуваченого ОСОБА_8 за допомогою каналу зв`язку «Skype» суперечить вимогам ст.336 КПК України. Зазначив, що ОСОБА_8 перебуває за кордоном держави на законних підставах, є громадянином Болгарії, але при цьому залишається громадянином України і має нести відповідальність за українським законодавством.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до таких висновків.
Відповідно п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України процесуальним обов`язком обвинуваченого є прибуття за викликом до суду, а в разі неможливості прибуття за викликом у призначений строк - обов`язок заздалегідь повідомити про це суд.
Частиною першою статті 336 КПК України визначено, що судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі:
1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин;
2) необхідності забезпечення безпеки осіб;
3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого;
4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження;
5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.
Частина третя цієї статті вказує на те, що застосовувані в дистанційному судовому провадженні технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення і звуку, дотримання принципу гласності та відкритості судового провадження, а також інформаційну безпеку. Учасникам кримінального провадження має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового провадження, ставити запитання і отримувати відповіді, реалізовувати інші надані їм процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, передбачені цим Кодексом.
Отже, для того, щоб суд міг ухвалити рішення проводити судове провадження у режимі відеоконференції, мають бути встановлені випадки, визначені законом, або інші підстави, які суд визнає достатніми.
За адресою, яку повідомив обвинувачений ОСОБА_8 як адресу свого проживання в м.Києві у заяві від 21 листопада 2019 року(т.3 а.с.108), та адресою його місця реєстрації в м.Києві, яка міститься в копії паспорта громадянина України на ім`я ОСОБА_8 (т.3 а.с.109-110), які було подано суду стороною захисту, судом були надіслані повістки про виклик до суду, які повернулись з відмітками про неможливість їх вручення. Інших адрес свого проживання обвинувачений ОСОБА_8 суду не повідомляв.
Оскільки, обвинувачений ОСОБА_8 не проживає за адресами, які були повідомлені ним самим і тому відомі суду, не вказує свого місця проживання за кордоном, звідки надсилає кореспонденцію на адресу свого захисника, жодного разу не повідомив суду про поважність причини своєї неявки до Вищого антикорупційного суду для участі в судовому провадженні, не навів у свої заяві від 21 листопада 2019 року жодної з підстав, передбачених п.п.1-4 ч.1 ст.336 КПК України для здійснення провадження у режимі відеоконференції, не навів інших підстав, які б могли бути розцінені судом як достатні для ухвалення такого рішення, тому суд не може ухвалити рішення про задоволення клопотання сторони захисту про здійснення судового засідання в режимі відеоконференції.
Також, суд вважає за необхідне вказати на те, що відеозв`язок у форматі, який запропонувала сторона захисту, а саме за допомогою каналу зв`язку « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за ідентифікатором, який має в цій мережі, зі слів захисника ОСОБА_6 , обвинувачений ОСОБА_8 і, який був отриманий ним самостійно, без дозволу та схвалення яких-небудь державних органів в Україні чи за її межами, які б могли підтвердити суду достовірність цього ідентифікатора та особу, яка його отримала, не дозволить суду забезпечити виконання та перевірку вимог до технічних засобів та технологій, мова про які йде в ч.3 ст.336 КПК України.
Крім того, жодна особа, в т.ч. і захисник ОСОБА_6 , який, з його слів, ніколи не зустрічався наживо з обвинуваченим та не спілкувався з ним телефонним чи відеозв`язком, не зможуть підтвердити для інших учасників судового провадження, що особа, яка буде брати участь у такій трансляції з іншого приміщення, яке буде знаходитись за межами України, є саме обвинуваченим ОСОБА_8 ..
Суд не заперечує при цьому, що доступні сучасні технології можуть забезпечувати більш інтерактивні способи допиту учасників кримінального провадження, в т.ч. і тих, які перебувають за кордоном, однак, для цього одного тільки бажання таких осіб недостатньо, а мають бути встановлені підстави, які передбачені кримінальним процесуальним законодавством.
На підставі викладеного суд приходить до висновку, що відсутні підстави для задоволення клопотання захисника ОСОБА_6 про здійснення судового розгляду в режимі відеоконференції з обвинуваченим ОСОБА_8 за допомогою каналу зв`язку «Skype».
Керуючись ст.ст.372, 376 КПК України, суд -
В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про здійснення судового розгляду в режимі відеоконференції з обвинуваченим ОСОБА_8 за допомогою каналу зв`язку « ІНФОРМАЦІЯ_2 » відмовити.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.

Головуюча: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_2