печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора: ОСОБА_3 , захисника: ОСОБА_4 , підозрюваного: ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотанняпрокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001769 від 16.08.2019 підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В:

05 грудня 2019 до суду надійшло клопотання прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001769 від 16.08.2019 підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на наступне.

Центральним апаратом Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001769 від 16.08.2019 за підозрою ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України.

Досудовим розслідуванням зокрема установлено, що Приблизно у лютому 2019 року, більш точний час та дату під час досудового розслідування встановити не виявилось можливим, працюючи на посаді начальника відділу прогнозування бюджетних програм та фінансового забезпечення НААН України ОСОБА_7 , будучи особою, яка провадить професійну діяльність, пов`язану із наданням публічних послуг зустрілась із керівником ТОВ «Украгропостач 2017» ОСОБА_9 , під час якої останній повідомив ОСОБА_7 про те, що очолюване ним підприємство може поставити НААН насіння соняшнику європейської якості за вигідними цінами. В свою чергу, ОСОБА_7 пообіцяла переговорити на рахунок цього з керівництвом НААН України та у подальшому зателефонувати ОСОБА_9 .

У цей час у начальника відділу прогнозування бюджетних програм та фінансового забезпечення НААН України ОСОБА_7 , виник злочинний умисел спрямований на одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_9 за вчинення в інтересах останнього дій з використанням наданих їй повноважень за наступних обставин.

Згідно наявного умислу, ТОВ «Украгропостач-2017» мав поставити підконтрольному НААН підприємству (ДП «Дослідне господарство «Широке» Донецької державної сільськогосподарської дослідної станції НААН України), насіння соняшнику за ціною вищою за ринкову та після проведення розрахунків між підприємствами, ОСОБА_9 мав передати грошові кошти у якості неправомірної вигоди ОСОБА_7 з розрахунку 50 доларів за кожну одиницю поставленого товару.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_7 зустрілась із заступником начальника управління НААН України, на той час, ОСОБА_8 та повідомила про обставини її розмови із ОСОБА_9 та щодо можливості спільного одержання неправомірної вигоди від останнього за вчинення в його інтересах дій з використанням наданих їм повноважень, на що ОСОБА_8 надав свою згоду.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, ОСОБА_8 , діючи спільно із ОСОБА_7 , з метою одержання неправомірної вигоди, у невстановлених досудовим розслідуванням місці та час, повідомив директору ДП «Дослідне господарство «Широке» Донецької державної сільськогосподарської дослідної станції НААН України ОСОБА_5 , про те, що на очолюване ним підприємство буде поставлено ТОВ «Украгропостач 2017» насіння соняшника, за яке він має розрахуватись в повному обсязі. За здійснення остаточних розрахунків, ОСОБА_5 , мав одержати неправомірну вигоду від ОСОБА_8 , на що надав свою згоду.

ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , продовжуючи реалізовувати спільний злочинний умисел, направлений на одержання неправомірної вигоди особами, які надають публічні послуги, між НААН України та ТОВ «Украгропостач 2017» укладено угоди на постачання та зберігання 1250 мішків насіння соняшника.

У подальшому, ОСОБА_7 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди, діючи за попередньою змовою з ОСОБА_8 , зателефонувала ОСОБА_9 та дала контакти і організувала зустріч з директором ДП «Дослідне господарство «Широке» ОСОБА_5 . Так, під час розмови ОСОБА_5 повідомив, що з отриманих 1250 мішків, які ТОВ «Украгропостач 2017» поставили згідно з угодами, він має намір перерахувати за 225 мішків кошти в сумі 738 000 грн., з яких ОСОБА_9 повинен привезти 300 000 грн. у вигляді готівки в серпні 2019 року, після чого із ОСОБА_9 розрахуються остаточно.

Так, 21.09.2019 згідно попередньої домовленості ДП «Дослідне господарство «Широке» в особі ОСОБА_5 перерахувало на рахунок ТОВ «Украгропостач 2017» частину грошових коштів у розмірі 150 000 грн. з загальної суми розрахунку, що становило 738 000 грн.

20.09.2019, близько «13» год. «30» хв., під час зустрічі у робочому кабінеті за адресою: м. Київ, вул. Михайла Омеляновича Павленка, 9, начальник відділу прогнозування бюджетних програм та фінансового забезпечення НААН України ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою з директором ДП «Дослідне господарство «Широке» ОСОБА_5 та співробітником НААН України ОСОБА_8 підтвердила раніше висунуту вимогу щодо необхідності передачі їй неправомірної вигоди у розмірі 100 000 гривень, після чого ОСОБА_9 передав ОСОБА_7 грошові кошти у розмірі 100 000 грн.

03.12.2019 о 12.30 год. знаходячись у приміщенні Національної академії аграрних наук України, розташованої за адресою: м. Київ, вул. Михайла Омеляновича-Павленка, 9, ОСОБА_7 , реалізуючи спільний з ОСОБА_8 та ОСОБА_5 злочинний умисел, з метою незаконного збагачення отримала другу частину неправомірної вигоди у сумі 50 000 гривень за сприяння у купівлі у ТОВ «Украгропостач 2017» 1250 мішків насіння для підлеглих НААН України дослідних господарств.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в одержанні особою, яка провадить професійну діяльність, пов`язану з наданням публічних послуг, неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за вчинення дій з використанням наданих їй повноважень в інтересах того, хто надає таку вигоду, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України.

04.12.2019 враховуючи наявність підстав ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України.

В цей же день складено, оголошено та вручено повідомлення про підозру ОСОБА_10 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість, просив задовольнити.

Захисник та підозрюваний у судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, наголосили на відсутності будь-яких ризиків визначених ст. 177 КПК України, просили відмовити у задоволенні клопотання.

Заслухавши пояснення підозрюваного, його захисника, думку прокурора, допитавши свідків та потерпілих, вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Із матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000823, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.12.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 4 ст. 190, ч.ч. 2, 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

26.07.2019 ОСОБА_11 в порядку глави 22 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених в ч. 2 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

Слідчий вважає наявними ризики, передбачені ст.177 КПК України, зокрема, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також вжити заходів до реалізації або знищення майна, у тому числі яке можливо набуте злочинним шляхом.

Обставини встановлені під час досудового розслідування на думку слідчого виправдовують тримання підозрюваного під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.

Прокурор в судовому засіданні доводи клопотання підтримав, просив задовольнити, зазначивши, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є єдиним можливим заходом, а відтак інші, більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, просили відмовити, наголосили на відсутності будь-яких ризиків визначених ст. 177 КПК України.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку учасників судового провадження, надходжу до наступних висновків.

Підозрюваним у кримінальному провадженні є: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Веселе, Запорізької області, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

26.07.2019 ОСОБА_11 в порядку глави 22 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених в ч. 2 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_10 у вчиненні інкримінованого йому злочину повністю підтверджуються зібраними матеріалами досудового розслідування, зокрема: заявою про злочин ОСОБА_9 від 12.08.2019 щодо вчинення кримінального правопорушення;

протоколами допитів ОСОБА_9 від 16.08.2019, 26.09.2019, 27.09.2019, 17.10.2019; відповідями на доручення ГУБКОЗ СБ України від 19.08.2019 та 27.09.2019; протоколом обшуку від 03.12.2019 Національної академії аграрних наук України, розташованої за адресою: м. Київ, вул. Михайла Омеляновича-Павленка, 9, в ході якого зокрема виявлено та вилучено другу частину неправомірної вигоди у сумі 50000 гривень, отриману ОСОБА_7 від ОСОБА_9 ; протоколом затримання підозрюваної ОСОБА_7 від 03.12.2019; протоколом затримання підозрюваного ОСОБА_8 від 03.12.2019; протоколами огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів грошових купюр від 20.09.2019 та 03.12.2019; наказом Національної академії аграрних наук України № 68-к від 22.02.2018 про призначення на посаду начальника відділу прогнозування бюджетних програм та фінансового забезпечення апарату Президії Національної академії аграрних наук України ОСОБА_7 ; наказом Національної академії аграрних наук України № 400-к від 27.11.2019 про переведення начальника управління наукового забезпечення інноваційно-інвестиційного розвитку експериментальної бази апарату апарату Президії Національної академії аграрних наук України ОСОБА_8 до Інституту захисту рослин Національної академії аграрних наук України; положенням про Відділ прогнозування бюджетних програм та фінансового забезпечення Національної академії аграрних наук України, затвердженого 05.10.2017; іншими матеріалами досудового розслідування у своїй сукупності.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, інкримінованих йому стороною обвинувачення.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Разом з тим, клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень слідчого про наявність у підозрюваного наміру перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України. Разом з цим, доводи, які зазначені в клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу щодо можливості переховування підозрюваного від органів досудового слідства та суду, не знайшли свого підтвердження, а відтак є непропорційними легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів.

Зокрема, при розгляді встановлено, що ОСОБА_5 позитивно характеризується за місцем роботи, має позитивну характеристику від Професійної спілки працівника агропромислового комплексу України первинна профспілкова організація ДП «ДГ «ШИРОКЕ», від заступника голови районної ради ОСОБА_12 . Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може негативно вплинути на стан здоров`я, оскільки відповідно до виписки із медичної карти стаціонарного хворого кардіологічного відділення № 145 ОСОБА_5 перебував на стаціонарному лікування з 14.01.2019 по 23.01.2019 з діагнозом гіпертонічна хвороба ІІ стадії, сахарний діабет тип 2.

Долучені до клопотання докази, містять дані виключно щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого діяння, однак не містять обґрунтованих доказів стосовно наявності ризиків вказаних у клопотанні, передбачених ст. 177 КПК України, які б передбачали застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини, яке згідно ч. 5 сг. 9 КПК України, які є джерелом законодавства, у справі «Бойченко проти Молдови» № 41088/05, рішення від 11 липня 2006 року - «одне тільки посилання судів на відповідну норму закону без вказівки підстав з яких вони вважають обґрунтованими твердження про те, що ніби заявник може перешкоджати провадженню в справі, переховуватися від правосуддя або скоювати нові злочини, не є достатнім для ухвалення рішення про обрання запобіжного заходу». А у справі «Мамедова проти Росії» № 7064/05, рішення від 01 червня 2006 року Європейський суд дійшов такого висновку: «посилання на тяжкість обвинувачення, як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що заявниця переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини є недостатнім, хоча суворість покарання і є визначальний елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, і що потребує позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину».
За вказаних обставин, проаналізувавши всі надані сторонами докази та дані про особу підозрюваного, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Разом з цим, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, принципів публічності, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя, з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, у зв`язку з тим що в ході розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри та наявність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, приходить до висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в період з 23:00 год. до 06:00 хв. наступної доби, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, строком на два місяці, у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0001769 від 16.08.2019.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 176, 177, 178, 181, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 205, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001769 від 16.08.2019 підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 23:00 год. до 06:00 год. наступної доби, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0001769 від 16.08.2019, до 04.02.2020.
Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.
Визначити строк дії ухвали слідчого судді в межах строку досудового розслідування до 04 лютого 2020 року включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування із іншим підозрюваним у даному кримінальному провадженні, а також свідками;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити в межах строку досудового розслідування до 04 лютого 2020 року включно.
Копію ухвали направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 .
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1