Справа № 305/600/19
Номер провадження 1-кп/305/138/20
УХВАЛА

12.03.2020. Рахівський районний суд Закарпатської області

в складі: судді - ОСОБА_1

з участю: секретаря с/з - ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Рахів матеріали кримінального провадження № 0000207 від 15.03.2019 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
У провадженні Рахівського районного суду Закарпатської області знаходиться кримінальне провадження №0000207 від 15.03.2019 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КК України.
У підготовче судове засідання, призначене на 10.40 год., дня 12.03.2020, обвинувачений ОСОБА_4 та потерпіла ОСОБА_5 не з`явилися, про день час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про що свідчить довідка про доставку SMS-повідомлення від 06.02.2020. Про причини неявки суду ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не повідомили.
Прокурор ОСОБА_3 просить відкласти підготовче судове засідання на інший термін та застосувати до обвинуваченого ОСОБА_6 привід із грошовим стягненням, а до потерпілої ОСОБА_5 грошове стягнення, оскільки така неналежна процесуальна поведінка учасників має місце не перший раз.
Заслухавши думку прокурора, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд, прийшов до наступного висновку.
Згідно з положенням ст. 323 КПК України, якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд, також, має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Окрім цього, ч. 1 ст. 325 КПК України регламентовано, що якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду. Суд має право накласти грошове стягнення на потерпілого у випадках та порядку, передбачених главою 12 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 8 та частини п`ятої статті 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Розумність строків є засадою кримінального провадження (п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК України).

Вимоги про дотримання розумних строків провадження також закріплені в статті 28 КПК України. При цьому дотримання розумних строків під час судового провадження покладається на суд.

Дотримання розумного строку розгляду провадження є елементом справедливого судового розгляду в розумінні ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та правової визначеності.

У п. 97 рішення ЄСПЛ від 16.09.2010 р. у справі «Вітрук проти України» зазначено, що «в кримінальних справах «розумний строк» передбачений п. 1. ст. 6 Конвенції, починається з того часу, коли особі було «предявлене обвинувачення». Щодо закінчення «відповідного строку», то в кримінальних справах період, передбачений п. 1. ст. 6 Конвенції, включає весь строк провадження у справі (п. 70 рішення ЄСПЛ у справі «Меріт проти України»).

У п. 116 рішення ЄСПЛ від 12.03.2009 у справі «Вергельський проти України» зазначено: «розумність тривалості провадження має оцінюватись у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів». При цьому ЄСПЛ зазначає, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь судді в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінально-процесуального законодавства самі по собі не суперечать чинному законодавству, але не можуть призводити до порушення прав особи на судочинство в розумний строк (рішення ЄСПЛ від 13.07.1983 у справі «Цимерман і Штайген проти Швейцарії»).

Так, у відповідності до вимог ст. 139 КПК України, якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний, не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі: від 0,25 до 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого, прокурора; від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

При цьому, фактичною підставою застосування грошового стягнення є нез`явлення, зокрема обвинуваченого, за викликом, який був зроблений у встановленому КПК України порядку. В такому випадку, в кримінальному провадженні має міститися підтвердження отримання обвинуваченим повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом.

У відповідності до ст. 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2020 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб, з 01 січня 2020 року становить 2102 гривні.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 321 КПК України головуючий в судовому засіданні забезпечує виконання учасниками кримінального провадження своїх обов`язків.
Враховуючи, що процесуальна поведінка обвинуваченого ОСОБА_4 та потерпілої ОСОБА_5 свідчить про ігнорування законних вимог суду, що перешкоджає здійсненню всебічного розгляду справи в межах "розумного" строку, суд вважає за необхідне вжити заходів забезпечення їх явки до суду шляхом застосування приводу до обвинуваченого ОСОБА_4 з накладенням на нього, а також на потерпілу ОСОБА_5 грошового стягнення, у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2102 грн.
Керуючись. ст.ст. 28, 57, 65, 144, 146, 139, 321, 323, 325 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:
Судове засідання у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.164 КК України, розглядом відкласти на 10 годину 00 хвилин, дня 21 травня 2020 року.

Підготовче судове засідання проводити в залі судових засідань Рахівського районного суду.

Застосувати привід до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 у підготовче судове засідання, призначене на 10 годину 00 хвилин 21 травня 2020 року.

Накласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 грошове стягнення у розмірі - 2102 (дві тисячі сто дві) гривні.

Накласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканку АДРЕСА_2 грошове стягнення у розмірі - 2102 (дві тисячі сто дві) гривні.

Виконання ухвали в частині приводу та її оголошення, доручити Рахівському ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Рахівського відділу Тячівської місцевої прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 .

У разі неможливості здійснення приводу особа, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, повинна повернути її до суду з письмовим поясненням причин невиконання.

Копію ухвали надіслати особам, на яких було накладено грошове стягнення.

Особа, на яку накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування цієї ухвали до Рахівського районного суду Закарпатської області.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1