Справа 127/7137/20
Провадження 1-кс/127/3259/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2020 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_2 подав до Вінницького міського суду Вінницької області клопотання про скасування арешту майна.

Клопотання мотивовано тим, що Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області задоволено клопотання слідчого СВ Вінницького ВП ГУНП у Вінницький області ОСОБА_3 про накладення арешту на автотранспортний засіб марки «Луаз 969 М» 1987 року випуску, двигун № НОМЕР_1 , шасі № НОМЕР_2 , реєстраційний № НОМЕР_3 , що належать на праві власності: ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про реєстрацію ТЗ НОМЕР_4 , та який знаходився у мене на праві володіння користування та розпорядження відповідно до договору доручення від іменні власника (довіреність від 28 серпня 2018 року зареєстрована в реєстрі за №6543, що посвідчена приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу ОСОБА_5 ).

Як йому стало відомо, в рамках кримінального провадження №0000031 внесеного до ЄДРДР 04.01.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України, було проведено відповідну експертизу. За результатами якої встановлено, що ідентифікаційний номер кузова автомобіля марки «ЛУАЗ» моделі «969М», номерні знаки « НОМЕР_5 » є первинним, зміні, знищенню не піддавався. Ідентифікаційний номер двигуна автомобіля марки «ЛУАЗ» моделі «969М», номерні знаки « НОМЕР_5 » в значенні « НОМЕР_6 , є первинним, зміні, знищенню не піддавався. Для ідентифікації автомобіля з несучим кузовом, який є досліджуваний автомобіль, такий термін як ідентифікаційний номер шасі не застосовується. Номерна панель автомобіля марки «ЛУАЗ» моделі «969М», номерні знаки « НОМЕР_7 » не змінювалась.

Отже, за результатами проведеної експертизи спростовується та підтверджується відсутність складу кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України тобто знищення, підробка або заміна номерів вузлів та агрегатів транспортного засобу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Частиною 2 встановлено, що документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь- якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Частиною 1 ст. 174 КПК України передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За результатами проведеної експертизи автомобіль марки «ЛУАЗ» моделі «969М», номерні знаки « НОМЕР_5 » не може бути предметом або ж знаряддям злочину у кримінальному провадженні № 0000031 внесеному до ЄДРДР 04.01.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України.

Враховуючи все вищенаведене, ОСОБА_2 просив його клопотання задовольнити.

В судові засідання ОСОБА_2 неодноразово не з`являвся, про день, час та місце розгляду клопотання був повідомлений завчасно та належним чином.

Слідчий в судові засідання неодноразово не з`являвся, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлявся завчасно та належним чином.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

З огляду на те, що ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, в судовому засіданні не довів обставин необхідності скасування арешту майна, тому слідчий суддя дійшов висновку, що в задоволенні клопотання ОСОБА_2 слід відмовити.

До того ж, судом було встановлено, що автотранспортний засіб марки «Луаз 969 М» 1987 року випуску, двигун № НОМЕР_1 , шасі № НОМЕР_2 , реєстраційний № НОМЕР_3 , належать на праві власності: ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про реєстрацію ТЗ НОМЕР_4 , тобто ОСОБА_2 не є власником даного транспортного засобу.

Крім того, слідчий суддя вважає, що неявка без поважної причини сторони кримінального провадження, якою подане клопотання про скасування арешту майна, свідчить про фактичне не підтримання поданого клопотання та не доведення згаданих обставин, що оцінюється як підстава для відмови у задоволенні такого клопотання.

На підставі наведеного, керуючись ст. 172, 174, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала суду остаточна та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя