Справа № 524/3877/19
Провадження 1-кп/524/47/20
УХВАЛА

05.02.2020 року Автозаводський районний суд м. Кременчука Полтавської області

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Кременчука Полтавської області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004625 від 17.12.2018 року відносно вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ст.. 289 ч.2, ст.. 185 ч.2,3 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

30.05.2019 року до Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004625 від 17.12.2018 року відносно вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ст.. 289 ч.2, ст.. 185 ч.2,3 КК України.

17.12.2019 року стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого відраховується до 14.02.2020 року.

У зв`язку з тим , що судовий розгляд справи відкладається на 06.03.2020 року , так як по справі не допитані усі свідки, а у обвинуваченого ОСОБА_5 14.02.2020 року сплине строк тримання під вартою, тому суд вважає у даному судовому засіданні розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою .

Суд вислухавши думку учасників кримінального провадження, прокурора, який вважає, що треба обвинуваченому ОСОБА_5 продовжити строк тримання під вартою, оскільки ризики , передбачені ст.. 177 КПК України існують до теперішнього часу, а саме обвинувачений знаходячись на волі може переховуватись від суду, впливати на свідків, оскільки по справі не допитані всі свідки , захисника ОСОБА_4 , який заперечує проти продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , просить його скасувати, так як прокурором не доведено, які ризики, передбачені ст. 177 КПК України існують і є підставою для продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, обвинуваченого ОСОБА_5 , який підтримує думку свого захисника, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків:

Відповідно до ст.331 ч.3 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Так, двомісячний строк тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою, продовжений ухвалою Автозаводського районного суду м.Кременчука від 17.12.2019 року спливає 14.02.2020 року.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні умисних злочинів, які відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів та злочину середньої тяжкості.

Крім того, суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у рішенні Європейського суду з прав людини від 24.10.2019 року у справі «Сіренко та інші проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

За даним кримінальним провадженням, суд враховує також обсяг пред`явленого обвинувачення, всі ризики, встановленні під час обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, які не змінилися до теперішнього часу, а також превалювання суспільного інтересу над індивідуальним інтересом у даному кримінальному провадженні.
У зв`язку з викладеним, заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою, оскільки заявлені ризики, передбачені п. 1,3, 4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які виправдовують тримання обвинуваченого під вартою, не зменшилися та до обвинуваченого не можуть бути застосовані більш м`які альтернативні запобіжні заходи.

При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а враховує, що останньому висунуте обвинувачення у вчиненні тяжкого злочину та злочину середньої тяжкості проти власності та тяжкого злочину проти безпеки руху та експлуатації транспорту, у разі доведення його вини йому може бути призначено покарання за ст. 289 ч.2 КК України від п`яти до восьми років позбавлення волі з конфіскацією майна або без такої, обвинувачений не має міцних соціальних зв`язків , офіційно не працює , немає постійного джерела доходу, неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, знаходився в розшуку, тому вказане свідчить про наявність ризиків переховування від суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, можливості скоювати інші злочини, можливості незаконно впливати на свідків, які не допитані в судовому засіданні.

Вирішуючи клопотання захисника ОСОБА_4 про скасування запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою суд враховує, що ризики, які дають підстави вважати, що обвинувачений може не виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки, є реальними та триваючими, вони виключають можливість скасування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , а альтернативні запобіжні заходи, як вище зазначив суд не забезпечать достатній рівень гарантії належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Таким чином, суд, виходячи з положень ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, ст.ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та враховуючи матеріали кримінального провадження, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час судового розгляду кримінального провадження, вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 на шістдесят днів, а саме з 05.02.2020 року до 04.04.2020 року включно .

Згідно з ст. 183 ч.3 КПК України слідчий суддя , суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави , достатньої для забезпечення виконання підозрюваним , обвинуваченим обов`язків , передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 182 ч.4 КПК України зазначено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У ч. 5 ст. 182 КПК України зазначено , що розмір застави визначається щодо особи підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

Враховуючи встановлені обставини та приймаючи до уваги матеріальний і сімейний стан ОСОБА_5 та ризики передбачені ст. 177 КПК України, суд визначає заставу у виді 40 ( сорока) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 84080 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.06.2019 р. по справі №3-208/2018, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення частини другої статті 392 Кримінального процесуального кодексу України щодо унеможливлення окремого апеляційного оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою, постановленої під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Керуючись ст.ст. 331 ч.3, 369 , 372,392 КПК України, суд , -

У Х В А Л И В :

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, а саме з 05.02.2020 року до 04.04.2020 року включно .

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про скасування запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою - відмовити.

Визначити суму застави - 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 84080 грн.

Застава може бути внесене у будь-який момент протягом дії ухвали, як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: отримувач ТУДСА України в Полтавській області, р/р №5950 в ДКСУ м. Київ, ЗКПО 26304855, МФО:820172, призначення платежу: запобіжний захід - застава.

Роз`яснити обвинуваченому , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний вище депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі Полтавської установи виконання покарань (№23).

Після отримання та перевірки протягом одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Полтавської установи виконання покарань (№23) негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити письмово слідчого СВ Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_6 , прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури та головуючого суддю Автозаводського районного суду м.Кременчука.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений ОСОБА_5 зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, та вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду , через Автозаводський районний суд м. Кременчука протягом 7 днів з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.

Головуючий суддя : ОСОБА_1