У Х В А Л А
про вирішення клопотання про арешт майна

27.12.2019 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області
в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання представника потерпілої адвоката ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000380 від 3 травня 2015 року, відносно ОСОБА_4 по обвинуваченню у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 122 КК України, -

у с т а н о в и в :

Представник потерпілої ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_3 24 грудня 2019 року звернувся до суду з клопотанням про арешт майна обвинуваченого ОСОБА_4 .
У своєму клопотанні ОСОБА_3 зазначив, що ОСОБА_4 обгрунтовано підозрюється у заподіянні тілесних ушкоджень середньої тяжкості потерпілій ОСОБА_5 2 травня 2015 року по АДРЕСА_1 . В результаті вчиненого злочину потерпілій було заподіяно майнову та моральну шкоду.
У судовому засіданні 17 грудня 2019 року був прийнятий поданий до суду 13 листопада 2019 року цивільний позов, ціна якого становить 221580,6 грн. З метою забезпечення цього позову представник потерпілої просив накласти арешт на майно обвинуваченого, а саме на квартиру по АДРЕСА_2 . До клопотання додав ксерокопію відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з якого видно, що ОСОБА_4 станом на 20 грудня 2019 року є власником квартири АДРЕСА_3 на підставі договору купівлі-продажу від 23 травня 2014 року. На думку представника потерпілої, незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до відчуження майна, що в подальшому унеможливить виконання вироку в частині відшкодування завданої потерпілій матеріальної та моральної шкоди в разі задоволення цивільного позову.
Відповідно до частини першої статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
В судове засідання ніхто не з`явився, хоча сторони кримінального провадження за допомогою телефонограм були належним чином повідомлені про час, дату та місце його проведення.
Приймаючи до уваги передбачену законом можливість розгляду клопотання у відсутність учасників процесу, а також стислі строки його розгляду (два дні), розгляд клопотання проведено у відсутність прокурора, потерпілої, її представника та обвинуваченого.
Суд, дослідивши клопотання та додані до нього докази, приходить до таких висновків.
Клопотання про арешт майна відповідає вимогам статті 171 КПК України.
Відповідно до частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
Відповідно до частини шостої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно обвинуваченого за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні.
Поданий потерпілою цивільний позов містить обгрунтування, які разом з іншими доказами будуть предметом судового дослідження при подальшому розгляді кримінального провадження.
Відповідно до частини четвертої статті 173 КПК України у разі задоволення клопотання суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. Суд вважає, що накладення арешту на квартиру обвинуваченого не призведе до обмеження ним права користування нею, оскільки буде забороняти лише її відчуження.
Згідно з частиною одинадцятою статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Таким чином, при розгляді клопотання про арешт майна клопотанням та доданими до нього матеріалами в повній мірі доведені обставини, що свідчать про необхідність такого арешту. Суд вважає, що найменш обтяжливим способом арешту тимчасово вилученого майна буде арешт із забороною розпоряджатися ним.
Відповідно до статті 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Суд вважає, що ухвали слід направити прокурору для негайного виконання.
На підставі викладеного і керуючись статтями 132, 170, 171, 172, 173, 175 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника потерпілої адвоката ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000380 від 3 травня 2015 року, відносно ОСОБА_4 по обвинуваченню у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 122 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_3 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_4 , з метою відшкодування цивільного позову, шляхом заборони розпоряджатися нею до набрання законної сили рішенням по кримінальному провадженню № 0000380 від 3 травня 2015 року.
Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_6