Провадження № 1-кс/537/319/2020
Справа № 537/974/20
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.03.2020 року м. Кременчук

Слідчий суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні суду в м. Кременчук Полтавської області клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000457, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.03.2020 року,
в с т а н о в и в :
25.03.2020 року прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0000457, внесеному до ЄРДР 25.03.2020 року.
В обґрунтування клопотання зазначено, що 24.03.2020 року близько 17 год. 10 хв. поряд з магазином «Гоша» за адресою м. Кременчук вул. Василя Стуса, буд.3-д, невстановлена особа нанесла тілесні ушкодження та заволоділа мобільним телефоном ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
По даному факту СВ ВП №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.03.2020 року за №0000457, за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.
24.03.2020 року у службовому кабінеті №2 ВП №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області за адресою м. Кременчук вул. Івана Приходька, буд.69-б, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 добровільно видав працівникам поліції мобільний телефон «Redmi», чорного кольору, імей1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 та пояснив, що даний мобільний телефон належить незнайомому чоловіку, який він забрав у чоловіка біля магазину «Гоша» за адресою м. Кременчук вул. В.Стуса, буд.3-д.
25.03.2020 року винесено постанову про визнання речовим доказом мобільного телефону «Redmi», чорного кольору, імей1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 .
Прокурор зазначив, що вилучена річ, а саме мобільний телефон «Redmi», чорного кольору, імей1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 є предметом злочину, відповідно зберіг на собі його сліди, а тому є речовим доказом фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
З метою збереження вилученого майна, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, прокурор просив задовольнити клопотання, наклавши на нього арешт з позбавленням права на відчуження, розпорядження, але без позбавлення права користування.
Прокурор в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити без його участі, клопотання підтримує.
Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, хоча повідомлявся про місце і час розгляду клопотання, надав письмову заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі, не заперечує проти накладення арешту на належне йому майно.
Особа, в якої вилучено майно, ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, надав суду письмову заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі, не заперечує проти накладення арешту на вилучене у нього майно.
В ч.1 ст.172 КПК України встановлено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно ч.4 ст.107 КПК України, в судовому засіданні не здійснювалась фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання у зв`язку з неявкою учасників процесу.
Слідчий суддя, дослідивши Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, надані докази, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Як встановлено в судовому засіданні, СВ ВП №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.03.2020 року за №0000457 за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, по факту, що 24.03.2020 року близько 17 год. 10 хв. поряд з магазином «Гоша» за адресою м. Кременчук вул. Василя Стуса, буд.3-д, невстановлена особа нанесла тілесні ушкодження та заволоділа мобільним телефоном ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.4).
На підтвердження даного факту подано рапорти працівників поліції від 24.03.2020 року про те, що 24.03.2020 року близько 17 год. 15 хв. неподалік магазину «Гоша» за адресою м. Кременчук вул. Василя Стуса, буд.3д, між ОСОБА_4 та водієм таксі ОСОБА_5 виникла сварка з приводу зіпсованого сидіння. В ході конфлікту під`їхало ще близько 5 автомобілів, звідки вийшли невідомі особи, які погрожували ОСОБА_4 фізичною розправою в разі несплати коштів, заволоділи його мобільним телефоном «Redmi», чорного кольору (а.с.5-6).
24.03.2020 року в ході огляду, в службовому кабінеті №2 ВП №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавської області, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 добровільно видав працівникам поліції мобільний телефон Redmi Designed BY Xiaomi, чорного кольору, імей1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 , у чорному силіконовому чохлі, який має потертості. У лівому верхньому куті екрану телефону є пошкодження у вигляді тріщини та пошкодження ободка телефону у вигляді вм`ятин пластику, маються невеликі подряпини. ОСОБА_5 пояснив, що даний телефон йому віддав чоловік на ім`я ОСОБА_6 за пошкодження його майна (а.с.7-8, 10).
З заяви та пояснення ОСОБА_4 встановлено, що 24.03.2020 року разом зі знайомим ОСОБА_7 вживали алкогольні напої, після чого направилися на таксі до магазину «Гоша» за адресою м. Кременчук вул. Василя Стуса, 3-д. Під час поїздки відчув, що сидіння мокре, припустив, що ОСОБА_7 розлив пиво. По приїзді водій таксі замітив мокре сидіння та почав вимагати 1000 грн. за хімчистку салону. Він відмовився платити. Водій зателефонував своїм знайомим. Приїхало близько 10-15 осіб. Йому почали погрожувати, намагалися заштовхати до багажника автомобіля. Потім повалили на землю та наносили удари ногами і руками. Забрали його мобільний телефон. (а.с.12-14).
Постановою слідчого про визнання та приєднання до справи речових доказів від 25.03.2020 року, мобільний телефон Redmi, чорного кольору, імей1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000457 від 25.03.2020 року (а.с.15).
На час розгляду клопотання повідомлення про підозру за описаним вище фактом жодній фізичній особі не вручено.
Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна з дотриманням положень ч.5 ст.171 КПК України, в наступний робочий день після вилучення майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ч.2, ч.3 цієї статті, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до п. 11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
В ч.2 ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що вказана в клопотанні річ, а саме мобільний телефон Redmi, чорного кольору, імей1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 є речовим доказом, оскільки є предметом злочину, був вилучений під час огляду у ОСОБА_5 , а тому є достатні підстави вважати, що він зберіг на собі сліди злочину або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
В ч. 4 ст. 173 КПК України встановлено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що слід накласти арешт (у виді заборони розпорядження, відчуження) на мобільний телефон Redmi, чорного кольору, імей1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 , вилучений у ОСОБА_5 , що належить ОСОБА_4 , з метою його збереження як речового доказу. Зазначене майно передати власнику ОСОБА_4 для зберігання, повідомивши його про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України.
З огляду на наведене, клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Одночасно слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
Клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000457, внесеному в ЄРДР 25.03.2020 року, задовольнити.
Накласти арешт (у виді заборони розпоряджатися, відчужувати) на речовий доказ, а саме: мобільний телефон Redmi, чорного кольору, імей1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 , вилучений 24.03.2020 року у ОСОБА_5 , що належить ОСОБА_4 .
Передати речовий доказ, а саме мобільний телефон Redmi, чорного кольору, імей1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 власнику ОСОБА_4 для зберігання, повідомивши про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню прокурором.
Копію ухвали негайно направити у Кременчуцьку місцеву прокуратуру Полтавської області, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Повний текст ухвали складений і оголошений 31.03.2020 року о 08 год. 00 хв.

Слідчий суддя Крюківського районного суду
м. Кременчука Полтавської області ОСОБА_1