Справа № 569/7735/19
УХВАЛА

про об`єднання кримінальних проваджень та зміну запобіжного заходу

10 липня 2020 рокум. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області
в складі судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Рівне кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Рівненського міського суду Рівненської області перебуває кримінальне провадження № 569/7735/19 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.
06 липня 2020 року від судді Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_6 передано кримінальне провадження № 569/10372/20 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України для вирішення питання про об`єднання в одне провадження з матеріалами кримінального провадження № 569/7735/19 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявила клопотання про об`єднання в одне провадження кримінального провадження № 569/10372/20 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК Україниз кримінальним провадженням № 569/7735/19 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України. Крім того, подала клопотання про зміну обвинуваченому запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою, з підстав, викладених у письмовому клопотанні.

Потерпілі ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та її законний представник ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 та її законний представник ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 та ОСОБА_32 в судове засідання не з`явилися. До його початку подали до суду заяви, в яких просять суд проводити розгляд справи за їх відсутності.
Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечили проти об`єднання в одне кримінальне провадження вищевказаних кримінальних проваджень, однак заперечили щодо зміни обвинуваченому запобіжного заходу з цілодобового домашнього арешту на тримання під вартою.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що вказані кримінальні провадження слід об`єднати в одне провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 1 ст. 217 КПК України, у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, а також матеріали досудових розслідувань, по яких не встановлено підозрюваних, проте є достатні підстави вважати, що кримінальні правопорушення, щодо яких здійснюються ці розслідування, вчинені однією особою (особами).
Враховуючи вищевикладене, суд вважає за доцільне об`єднати дані кримінальні провадження в одне кримінальне провадження та присвоїти № 569/7735/19.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України.

При судовому розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою, встановлено наявність підстав для такої зміни. Після прийняття судом рішення про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, обвинувачений ОСОБА_5 продовжив злочинну діяльність, що підтверджується тим, що до Рівненського міського суду Рівненської області надійшли два обвинувальні акти про обвинувачення його за ч. 2 ст. 185 КК України та ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, та протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 51 КУпАП.

Крім того, варто зазначити, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочинів, які у відповідності до ст. 12 КК України відносяться до нетяжких злочинів, та в якості максимальної міри покарання передбачають покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років, то, на думку суду, це є вагомим психологічним фактором, який може сприяти переховуванню обвинуваченого від суду. Також судом враховується той факт, що обвинувачений ОСОБА_5 раніше судимий, не має постійного джерела доходів, не одружений, не працює, не має на утриманні неповнолітніх чи малолітніх дітей, є достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі обвинувачений може надалі продовжувати займатися злочинною діяльністю, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж провадженні і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Прокурор при розгляді клопотання довів ті обставини, які свідчать про наявність ризиків перешкоди розгляду кримінального провадження, можливості обвинуваченого переховуватися від суду та про неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно ОСОБА_5 .

З урахуванням положень ст.ст. 177, 178 КПК України, п. 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод суд з`ясував, що тримання ОСОБА_5 під вартою під час судового розгляду кримінального провадження є тим запобіжним заходом, який забезпечить його належну процесуальну поведінку та виконання ним процесуальних обов`язків, також можливості обмежитися в даному випадку застосуванням менш суворого запобіжного заходу немає.

При розгляді даного клопотання суд враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_5 , вагомість наявних доказів вчинення ним кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, враховує його вік, стан здоров`я, нестійкість соціальних зв`язків, відсутність постійного місця роботи, а також враховує, що існує реальний ризик можливості обвинуваченого переховуватися від суду.

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає за необхідне застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Як визначено в ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
На підставі п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, визначається у межах від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу в розрахунку на місяць з 01 липня 2020 року встановлений в розмірі 2 197 гривень.
Враховуючи викладені вище обставини, а також те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні нетяжких злочинів, суд вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Підстав для визначення застави в межах 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб суд не вбачає, а тому клопотання прокурора у цій частині задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 217, 331, 334 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

Об`єднати в одне провадження кримінальне провадження № 569/10372/20 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, з кримінальним провадженням № 569/7735/19 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України,та присвоїти кримінальному провадженню № 569/7735/19.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 задоволити частково.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Ростов-на-Дону, Російська Федерація, мешканцю АДРЕСА_1 , українцю, громадянину України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів до 07 вересня 2020 року.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_5 розмір застави 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 43 940 (сорок три тисячі дев`ятсот сорок) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий суду.
З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки, а саме: прибувати до суду за першою вимогою в судові засідання у даному кримінальному провадженні; не відлучатись за межі Рівненської області, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від будь-якого спілкування із свідками по даному кримінальному провадженню.
Вказані обов`язки покладаються на обвинуваченого ОСОБА_5 на строк до 07 вересня 2020 року.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 та заставодавцю що, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, надіслати начальнику Рівненського слідчого ізолятора.

Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Рівненський міський суд Рівненської області протягом семи днів з дня її проголошення, у відповідності до рішення Конституційного Суду України № 4-р/2019 від 13.06.2019 року.

Суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1