МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
30 березня 2020 року Справа №370/3061/19
Номер провадження № 1-кс/370/232/20
До слідчого судді 27.03.2020 року надійшло клопотання слідчого СВ Макарівського ВП Ірпінського ВП ГУ НП у Київській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Макарівського відділу Києво-Святошинської прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно підозрюваного у даному кримінальному провадженні.
31.12.2019 року в рамках вказаного кримінального провадження було повідомлено про підозру ОСОБА_4 .
28.02.2020 року потерпілим ОСОБА_5 , було пред`явлено цивільний позов до підозрюваного ОСОБА_4 в рамках вказаного кримінального провадження. Розмір шкоди, завданої вчиненням злочину, складає 1440000,00 гривень.
У вказаному цивільному позові ОСОБА_5 , просить стягнути з ОСОБА_4 , збитки в розмірі 1140000,00 гривень та моральну шкоду в розмірі 300000,00 гривень.
Вказана шкода підтверджується фактом викрадення земснаряду БВЛ 400/20 вартістю 1140000,00 гривень, власником якого є ОСОБА_5 . Вказана вартість земснаряду вказана у договорі купівлі-продажу майна у розстрочку від 26.10.2018 року на підставі якого ОСОБА_5 , придбав вказане майно.
Про факт викрадення земснаряду зазначено у протоколі допиту потерпілого від 12.06.2019 року та у повідомленні про підозру ОСОБА_4 від 28.12.2019 року.
Слідчий вказує, що у ОСОБА_4 , на праві власності наявне наступне майно:
- житловий будинок за адресою: АДРЕСА_3 ;
- автомобіль Fiat Doblo 2007 року випуск, державний номерний знак НОМЕР_1 .
На підтвердження права власності на вказане майно надано інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Слідчий вказує, що для забезпечення цивільного позову, задля запобігання відчуженню вказаного майна на вказане майно підозрюваного слід накласти арешт, оскільки розмір завданої шкоди є особливо великим, а тому цілком ймовірно, що підозрюваний буде прагнути відчужити належне йому майно для уникнення відшкодування завданої шкоди.
У клопотанні слідчий просить накласти арешт на все зазначене вище майно підозрюваного ОСОБА_4 (РНОКПП: НОМЕР_2 ).
Розглянувши клопотання, дослідивши матеріали, додані до нього, слідчий суддя керується наступним.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, спеціальної конфіскації; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Вимоги до форми і змісту клопотання визначені ч. 2, 3 ст. 171 КПК України.
Так, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Крім того, відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: - правову підставу для арешту майна; - можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); -наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); - можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); - розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); - розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; - наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
У відповідності до вимог ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.
З аналізу процесуальних норм закону вбачається, в клопотанні про арешт майна повинно бути доведено завдання арешту майна, а саме те, що незастосування арешту на майно може призвести до його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Доведеною повинна бути і мета щодо такого майна, передбачена ч. 2 ст.170 КПК України, зокрема: відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
Наведеним вище вимогам процесуального закону вказане клопотання не відповідає.
Так до клопотання не додано доказів, які підтверджують розмір заподіяних злочином збитків.
Також, у клопотанні відсутні відомості про вартість майна з приводу якого подане клопотання.
Слідчим ставиться питання про накладення арешту на все майно, що є у власності ОСОБА_4 , а враховуючи правові підстави для арешту майна, суд позбавлений можливості перевірити наслідки арешту майна, розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Враховуючи зазначене, клопотання про накладення арешту у даному кримінальному провадженні слід повернути прокурору, що його погоджував, для усунення вказаних недоліків.
Керуючись вимогами ст. 170, 172, 309, 532 КПК України, слідчий суддя,-
п о с т а н о в и в :
Копію ухвали надіслати до Макарівського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1