У Х В А Л А Справа № 932/3141/20

Провадження № 1-кс/932/1616/20

13 березня 2020 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 у приміщенні суду у м. Дніпрі, розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

13 березня 2020 року до суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах власниці майна ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, що накладений ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 29 березня 2017 року.

Розглянувши матеріали клопотання, приходжу до висновку про необхідність його повернення, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог п. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Як зазначено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 5 квітня 2013 року № 223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», оскільки законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (частина сьома статті 100, частина друга статті 132, частина перша статті 184, частина перша статті 192, частина друга статті 199, частина перша статті 201, частина третя статті 244, частина десята статті 290 КПК України), з урахуванням положень частини шостої статті 9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, частина перша статті 306, частина третя статті 234 КПК України тощо). Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ вважає, що у таких випадках не можна керуватися положеннями частини першої статті 32 КПК України, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК України, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті, і не регламентує діяльність слідчого судді.

Водночас у більшості випадків КПК України визначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (частина друга статті 132, частина перша статті 184, частина перша статті 192, частина друга статті 199, частина перша статті 201, частина 2 статті 234, частина третя статті 244, частина десята статті 290 КПК України).

Як вбачається із матеріалів клопотання, арешт на майно ОСОБА_3 накладено у кримінальному провадженні № 0000639, за клопотанням слідчого СУ ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 29 березня 2017 року.

На цей час Слідче управління ГУ НП в Дніпропетровській області, яке є органом досудового розслідування при ГУ НП в Дніпропетровській області, знаходиться у будівлі по пр. Слобожанському, 40 у м. Дніпрі. Так, наказом начальника ГУ НП в Дніпропетровській області від 09 квітня 2018 року за № 1843 визначено місцезнаходження службових приміщень СУ ГУ НП в Дніпропетровській області у вказаній будівлі. Таким чином, Слідче управління ГУ НП в Дніпропетровській області знаходиться в межах територіальної юрисдикції Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.

Як зазначає представник власника майна, досудове розслідування по кримінальному провадженню на сьогоднішній день здійснюється СВ Солом`янського управління поліції у ГУ НП у м. Києві.

Внаслідок того, що на цей час Слідче управління ГУ НП в Дніпропетровській області

на території Шевченківського району м. Дніпра не розташовано, тобто не знаходиться під юрисдикцією Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська, а досудове розслідування здійснюється СВ Солом`янського управління поліції у ГУ НП у м. Києві, що свідчить про те, що судовий контроль на стадії досудового розслідування здійснюється слідчими суддями Солом`янського районного суду м. Києва, приходжу до висновку про неможливість розгляду клопотання про скасування арешту майна. Так, учасники кримінального провадження не можуть бути обмежені у праві бути «почутими», тобто у праві подання своїх пояснень та доказів, з приводу порушеного перед слідчим суддею питання. Через відсутність на території Шевченківського району м. Дніпра органу досудового розслідування СВ Солом`янського управління поліції у ГУ НП у м. Києві, дотриматись засад кримінального провадження у вигляді рівності перед законом та судом, змагальності сторін, свободі в подані ними своїх доказів, не можливо. У зв`язку із цим, приходжу до висновку, що клопотання про скасування арешту майна має подаватись за місцезнаходженням СВ Солом`янського управління поліції у ГУ НП у м. Києві, тобто до Солом`янського районного суду м. Києва.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 32, 174, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути.

На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляцію безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб зо дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1