Справа № 215/2578/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2019 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185 КК України, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000348 (об`єднане),

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу від 27.04.2019 р. обвинуваченому було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою по 25.06.2019 р., включно.
Прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів.
Обвинувачений щодо продовження йому строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечував.
Захисник обвинуваченого в судовому засіданні підтримала думку свого підзахисного. Просила застосувати щодо нього інший запобіжний захід, що не пов`язаний із триманням під вартою, а саме: домашній арешт.
Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного.
Згідно зі ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
Вирішуючи питання продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом враховано, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу, суд враховує наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисного корисливого злочину проти власності, за яке передбачено покарання до 5 років позбавлення волі, він не працевлаштований, раніше неодноразово судимий за злочини проти власності, обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, вчинено в період іспитового строку. Крім того, відносно нього у Жовтневому районному суді міста Кривого Рогу розглядаються кримінальні провадженні за ч.2 ст.15, ч.2 ст.186; ч. 1 ст.213 КК України. Кримінальне правопорушення, в якому він обвинувачується за ч.2 ст.185 КК України скоїв у період іспитового строку та під час дії запобіжного заходу, а саме особистого зобов`язання в іншому кримінальному провадженні. Наведене свідчить про те, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення, яке є суспільним інтересом, що незважаючи на презумпцію невинуватості превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Приймаючи до уваги наявність зазначеного ризику, враховуючи характер вчиненого кримінального правопорушення, дані про особу обвинуваченого, а також те, що при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, обвинувачений зможе вчинити інше кримінальне правопорушення, суд вважає неможливим забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 у разі застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу.

Тому суд вважає за необхідне на час судового провадження у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на максимальний строк шістдесят днів, тобто по 26 липня 2019 року, оскільки відсутні підстави вважати, що інші, менш суворі запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Суд, керуючись правилами ч. 5 ст. 182, ст. 183 КПК України, знаходить правові підстави для визначення обвинуваченому ОСОБА_4 розміру застави, достатньої для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 197, 199, 331 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:
Продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів по 26 липня 2019 р., включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, який здатний забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, у вигляді 15 (п`ятнадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 28 815 (двадцять вісім тисяч вісімсот п`ятнадцять) гривень у національній грошовій одиниці.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Тернівського районного суду м. Кривого Рогу (отримувач коштів: ТУ ДСА в Дніпропетровській області, , Банк отримувача: Державна казначейська служба України в м. Київ, МФО 820172, рахунок 7442, призначення платежу: зазначити інформацію про ухвалу судді, якій обрав заставу, та прізвище, ім`я, по-батькові підозрюваного).
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом терміну дії цієї ухвали.
У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого наступні обов`язки з моменту звільнення з під варти:
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою у визначений ними час;
- не відлучатися з міста Кривого Рогу, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця свого проживання.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначається терміном дії цієї ухвали.
У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого після звільнення з-під варти, прибувати за кожною вимогою до суду протягом дії запобіжного заходу у вигляді застави.
Визначити термін дії зазначених обов`язків протягом двох місяців з дня внесення застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.
Копію ухвали вручити учасникам судового провадження для відома.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя