печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2019 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_5.,

при секретарі: ОСОБА_6,

за участю:

прокурора: не з`явився,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням Прокурора відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_7. про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.06.2019 року за № 0001249 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор третього відділу процесуального керівництва Першого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних проваджень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на частку ТОВ «МАКВІС ГРУП» у розмірі 50 % статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «БОЕДЕМ» (), що складає 14062,5 грн., з метою забезпечення збереження речових доказів.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що Генеральною прокуратурою України здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.06.2019 року за № 0001249 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в кінці 2018 на початку 2019 років невстановлені особи використовуючи підроблені документи, змінили склад учасників ТОВ «Боедем» та заволоділи приміщеннями та земельною ділянкою, що розташовані за адресою: м. Київ, Кільцева дорога, 4, які перебувають у володінні вказаного товариства. Вказаними неправомірними діями невстановлених осіб, ТОВ «Маквіс», що є учасником ТОВ «Боедем», позбавлено прав на зазначене майно.

Крім того, встановлено, що ТОВ «МАКВІС ГРУП» є власником частки у розмірі 50% статутного капіталу товариства ТОВ «БОЕДЕМ». Співвласниками часток статутного капіталу ТОВ «БОЕДЕМ» є ОСОБА_1 - володіє часткою у розмірі 38,6 % статутного капіталу ТОВ «БОЕДЕМ», ОСОБА_2 - 3,8 %, ОСОБА_3 - 3,8%, ОСОБА_4 -3,8 %. ОСОБА_1 є директором ТОВ «БОЕДЕМ» й здійснює керівництво господарською діяльністю ТОВ «БОЕДЕМ».

ТОВ «МАКВІС ГРУП» є співвласником ТОВ «БОЕДЕМ», якому на праві приватної власності належать нежитлове приміщення та земельна ділянка, проте співвласниками та іншими невідомими особами вчиняються дії, які містять ознаки кримінального правопорушення, що має ознаки злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, спрямовані на незаконне заволодіння нерухомістю, що належить на праві приватної власності ТОВ «БОЕДЕМ», шляхом незаконного виведення активів з власності ТОВ «БОЕДЕМ». Оскільки ТОВ «МАКВІС ГРУП» опосередковано є власником нерухомості, яка належить на праві приватної власності ТОВ «БОЕДЕМ» й нерухомість ТОВ «БОЕДЕМ» немає право відчужуватися (переходити у власність) без згоди ТОВ «МАКВІС ГРУП», то незаконне виведення активів з власності ТОВ «БОЕДЕМ» внаслідок вчинених шахрайських дій призводить до незаконної втрати ТОВ «МАКВІС ГРУП» власності на нерухомість, чим ТОВ «МАКВІС ГРУП» завдається шкода у особливо великих розмірах.

Внаслідок шахрайських дій невстановлених на даний час досудовим розслідуванням осіб ТОВ «БОЕДЕМ» () було позбавлено права власності на нежитлове приміщення, загальною площею 10134,4 кв.м., за адресою: м. Київ, Кільцева дорога, 4 (реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 00), та на земельну ділянку, загальною площею 1,2388 га, кадастровий номер :01:015:5022 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 224) наступним шляхом.

Заволодіння часткою корпоративних прав ТОВ «МАКВІС ГРУП» в ТОВ «БОЕДЕМ» () відбулося шляхом зміни складу засновників, чим було усунуто перешкоди зацікавленим особам у виведенні нерухомого майна з активів ТОВ «БОЕДЕМ». Одразу після виведення ТОВ «МАКВІС ГРУП» зі складу учасників ТОВ «БОЕДЕМ», нерухоме майно було виведено з власності ТОВ «БОЕДЕМ» шляхом передачі його безкоштовно у власність іншої юридичної особи - ТОВ «ПАУЕР ВЕКТРА», яке в подальшому було передано іншій юридичній особі - ТОВ «КАРІНФ». У подальшому, корпоративні права ТОВ «Боедем» було переоформлено на юридичну особу-нерезидента АДЕЛ ХОЛДИНГ ЛТД (Сейшельські острови) та змінено склад органів управління Товариством.

Крім того досудовим розслідуванням встановлено, що керівництво ТОВ «Боедем» діючи спільно з невстановленими особами, використовуючи підроблені документи та ініціюючи спори в Святошинському районному суді м. Києва, вчиняють дії спрямовані на виведення зі складу учасників ТОВ «Боедем» товариства з обмеженою відповідальністю «Маквіс Груп» (розмір частки 50%) та на заволодіння належним ТОВ «Боедем» майном, в особливо великих розмірах..

Під час проведення досудового розслідування від ТОВ «Маквіс-Груп» надійшло клопотання про накладення арешту на частку ТОВ «МАКВІС ГРУП» у розмірі 50 % статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю «БОЕДЕМ» (), що складає 14062,5 грн.

Таким чином, враховуючи, що частка ТОВ «МАКВІС ГРУП» у розмірі 50 % статутного капіталу ТОВ «БОЕДЕМ» (), що складає 14062,5 грн., є предметом кримінального правопорушення, у зв`язку з чим постановою Старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України від 16.08.2019 року корпоративні права визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001249 від 11.06.2019 року, виникла необхідність у накладенні арешту, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

З метою забезпечення арешту майна, яке не має статусу тимчасово вилученого, та з метою забезпечення арешту майна, на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання розглядається без повідомлення власника майна.

В судове засідання прокурор не з`явився, про день, час, місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій підтримав вимоги клопотання з викладених у ньому підстав, просив їх задовольнити.

Оскільки, згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя визнав можливим розглянути клопотання за відсутності прокурора.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Слідчим суддею встановлено, що Генеральною прокуратурою України здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.06.2019 за № 0001249 за фактом заволодіння майном ТОВ «Боедем», учасником якого є ТОВ "Маквіс Груп", та замаху на таке заволодіння, за ознаками у кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в кінці 2018 на початку 2019 років невстановлені особи використовуючи підроблені документи, змінили склад учасників ТОВ «Боедем» та заволоділи приміщеннями та земельною ділянкою, що розташовані за адресою: м. Київ, Кільцева дорога, 4, які перебувають у володінні вказаного товариства. Вказаними неправомірними діями невстановлених осіб, ТОВ «Маквіс Груп», що є учасником ТОВ «Боедем», позбавлено прав на зазначене майно.

Під час проведення досудового розслідування від ТОВ «Маквіс-Груп» надійшло клопотання про накладення арешту на частку ТОВ «МАКВІС ГРУП» у розмірі 50 % статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «БОЕДЕМ» (), що складає 14062,5 грн.

Постановою Старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України від 16.08.2019 року частку ТОВ «МАКВІС ГРУП» у розмірі 50 % статутного капіталу ТОВ «БОЕДЕМ» (), що складає 14062,5 грн., визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001249 від 11.06.2019 року.

Як визначено у ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як визначено у ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Частиною 11 ст. 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Оскільки, частка ТОВ «МАКВІС ГРУП» (корпоративні права) у розмірі 50 % статутного капіталу ТОВ «БОЕДЕМ» (), що складає 14062,5 грн., на яку просить накласти арешт прокурор, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні та зважаючи на те, що незастосування накладення арешту може призвести до настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, беручи до уваги наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, доведеність необхідності такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню в цій частині.

Разом з тим, не підлягають задоволенню вимоги клопотання про зобов`язання Святошинську районну в м. Києві державну адміністрацію накласти заборону на внесення будь-яких установчих та реєстраційних змін у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно ТОВ «БОЕДЕМ» (), оскільки вказані вимоги є прямим наслідком застосування заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 170, 172, 173, 174, 309, 372, 392, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання Прокурора третього відділу процесуального керівництва Першого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних проваджень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_7. про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.06.2019 року за № 0001249 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України - задовольнити частково.

Накласти арешт на частку Товариства з обмеженою відповідальністю «МАКВІС ГРУП» () у розмірі 50 % статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «БОЕДЕМ» (), що складає 14062,5 грн.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню прокурором у кримінальному провадженні № 0001249 від 11.06.2019 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_5