Заводський районний суд м. Запоріжжя

Справа № 332/1895/19
Провадження №: 1-кс/332/748/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 травня 2019 р. м. Запоріжжя

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 розглянувши клопотання слідчого СВ Заводського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_3 , яке погоджене із прокурором Запорізької місцевої прокуратури №1 Запорізької області ОСОБА_4 , на підставі матеріалів досудового розслідування №0000694 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 травня 2019 року про арешт майна за ознаками складу злочину передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 190 КК України, та додані до клопотання матеріали, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся до суду з вищезазначеним клопотанням. В обґрунтування клопотання зазначив про те, що в провадженні слідчого відділення Заводського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області знаходиться кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000694 від 23 травня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 190 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.05.2019 року до Заводського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області надійшла заява від ОСОБА_5 , про те, що невстановлена особа шахрайським шляхом намагається заволодіти нерухомим майном, а саме квартирою АДРЕСА_1 та квартирою АДРЕСА_2 .
ОСОБА_5 , пояснив, що від свого знайомого, йому стало відомо про те, що чоловік на ім`я ОСОБА_6 , шляхом підробки документів, намагається заволодіти нерухомими майном, а саме двома квартирами в Заводському районі м. Запоріжжя, які розташовані за адресами: АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 .
Під час проведення досудового розслідування встановлено, що Згідно витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно, власником квартири
АДРЕСА_1 , являється гр. ОСОБА_7 .
Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть № 2928 від 29.08.2018 року, хвороба (патологічний стани), що призвела до смерті гр. ОСОБА_7 : причина смерті не встановлена через гнилісні зміни.
На даний час, відсутні спадкоємці власника на вказане майно, тому відповідно до чинного законодавства України, вказане нерухоме майно переходить у власність держави.
На даний час, вказане нерухоме майно, а саме квартира розташована за адресою: АДРЕСА_3 , являється об`єктом кримінально протиправних дій, має істотне значення для проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, оскільки саме на вказане майно направлено злочин, та у подальшому буде використано в якості доказів обставин, які встановлюються у кримінальному провадженні, тобто являється речовим доказом по даному кримінальному провадженню.

Крім цього, існують об`єктивні обставини вважати, що відносно нього, будуть направлені незаконні дії, щодо його незаконного привласнення або відчуження, тому, слідчий просить накласти арешт на вищевказане майно.
В судовому засіданні слідчий просить задовольнити клопотання.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Вислухавши слідчого, розглянувши надані матеріали та докази, слідчий суддя вважає заявлене клопотання таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку. Відповідно до вимог КПК України арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Аналізуючи докази, якими слідчий обґрунтовує своє клопотання, суд вважає, за необхідне накласти арешт на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 , право власності на яку зареєстрована за ОСОБА_7 ,оскільки на підставі п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України вони використані як засіб та знаряддя вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 190 КК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 98, 170,172 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого слідчого відділення Заводського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 , право власності на яку зареєстрована за ОСОБА_7 .

Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, власнику майна, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт майна, а власнику майна щодо майна якої вирішувалося питання про арешт майна яка не була присутня під час оголошення ухвали надіслати не пізніше наступного робочого дня після постановлення ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Особи, які не були присутні при проголошенні ухвали, можуть її оскаржити протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1