Ухвала
Іменем України

20 серпня 2019 року м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

обвинуваченого: ОСОБА_4 ,

захисника: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с. Корчанівка Пулинського району Житомирської області, зареєстрований за адресою у АДРЕСА_1 , проживає у АДРЕСА_2 , раніше судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 185 КК України

встановив:

Корольовським районним судом м. Житомира розглядається кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 . Ухвалою суду від 26.06.2019р. ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із визначенням застави, термін дії якого закінчується 24.08.2019 року, однак судове провадження по даній справі не закінчено, потерпілі, свідки не допитані, матеріали провадження судом не досліджено, по справі оголошено перерву.

Ст.331 КПК України визначено, що незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

В судовому засіданні прокурор заявила клопотання про необхідність продовження строку тримання під вартою обвинуваченого на 60 днів, вказавши про наявність визначених в ст. 177 КПК України ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою вказаної статті.

Обвинувачений та його захисник при вирішенні питання щодо продовження терміну тримання під вартою заперечили, вважають ризики недоведеними, просять обрати інший, менш суворий запобіжний захід, а також зменшити розмір застави до мінімального.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступного висновку.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди має бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Суд при вирішенні питання, на виконання вимог ст.178 КПК України, приймає до уваги дані про особу обвинуваченого, який хоча і має молодий вік, однак є раніше неодноразово судимим за вчинення умисних злочинів, є обвинуваченим у трьох кримінальних провадженнях за вчинення тяжких злочинів, що перебувають на розгляді Корольовського районного суду м. Житомира, Житомирського районного суду Житомирської області, Червоноармійського районного суду Житомирської області, суспільну небезпеку правопорушення, в якому обвинувачується особа, яке відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжкого, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання винуватим.

Оскільки строк дії ухвали про тримання під вартою, визначений ст.197 КПК України, стосовно ОСОБА_4 спливає, враховуючи наведене вище, суд не вбачає на час розгляду клопотання достатніх підстав для зміни раніше обраного запобіжного заходу.

Водночас, відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Суд вважає, що наведені прокурором ризики впливу належним чином обґрунтовані, на підставі чого приходить до висновку про необхідність продовження раніше обраного запобіжного заходу, виходячи із необхідності забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду та перешкоджати кримінальному провадженню. Підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу, зокрема у вигляді домашнього арешту, відсутні.

Керуючись рішенням Конституційного Суду України №4-р/219 від 13.06.2019р., ст.29 Конституції України, ст. ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. ст. 177, 178, 331, 392, 395 КПК України суд,-

УХВАЛИВ:

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в СІЗО Житомирської УВП №8 відносно обвинуваченого ОСОБА_4 строком на 60 днів, а саме по 18 жовтня 2019 року (включно).

Визначити ОСОБА_4 суму застави у розмірі 105655 (сто п`ять тисяч шістсот п`ятдесят п`ять) гривень.

При внесенні застави покласти на ОСОБА_4 обов`язки :

- прибувати до суду за першою вимогою;

- не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає чи перебуває без дозволу суду ;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та / або роботи.

- утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками та будь-якою особою, визначеною судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених судом;

- здати на зберігання до відповідного органу влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання даних обов`язків, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який утримується під вартою в той же строк з моменту вручення копії даної ухвали.

Суддя ОСОБА_1