У Х В А Л А

26 листопада 2019 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за № 0003557, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.11.2019 року за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 296 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,-

В С Т А Н О В И В:

25.11.2019 року до Білоцерківського міськрайонного суду надійшло клопотання слідчого Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за № 0003557, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.11.2019 року за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 296 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна, мотивоване наступним.

Слідчий Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду з названим клопотанням, просить накласти арешт на тимчасово вилучені 23.11.2019 року під час огляду місця події предмети: предмет ззовні схожий на сигнально-шумовий пістолет «EKOL Lady», калібру 9 мм, котрий було поміщено до спец пакету EXP0254221 та предмет ззовні схожий на гільзу калібру 9 мм, котру поміщено до спеціального пакету INZ1039615.

В судове засідання слідчий не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі.

Володілець вилучених речей ОСОБА_4 належним чином повідомлений про час і місце розгляду клопотання, його відсутність не являється перешкодою для розгляду клопотання згідно ст. 172 ч.1 КПК України.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, врховуючи заяву та доводи слідчого на які останній посилається в клопотанні, який просив задовольнити клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Досудовим розслідуванн я встановлено, що 23 листопада 2019 року, близько 12 години ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння у дворі будинку АДРЕСА_1 , що є громадським місцем, маючи умисел на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, зневажаючи загальноприйняті норми моралі та поведінки в громадських місцях, в частині забезпечення умов спокійного відпочинку людей, з хуліганських намірів, з особливою зухвалістю, дістав зі своєї правої кишені куртки в яку був одягнений предмет ззовні схожий на сигнально-шумовий пістолет «EKOL Lady», калібру 9 мм, магазин якого був споряджений відповідно гумовими кулями калібру 9 мм та почав демонструвати його, направляючи у напрямку перехожих та вікон вищевказаного будинку здійснюючи постріли.

Таким чином, ОСОБА_4 здійснив грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, із застосуванням предмету ззовні схожим на сигнально-шумовий пістолет «EKOL Lady», калібру 9 мм, чим міг спричинити невідворотні наслідки.

Тим самим, встановлено достатність доказів для підозри ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчинені хуліганства, тобто грубого порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, із застосуванням предмету ззовні схожого на пістолет, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

В ході проведення бесіди із ОСОБА_4 останній повідомив, що пістолет та використану одну із гільз він викинув на землю поблизу буд. АДРЕСА_2 . Вказана ділянка в послідуючому була оглянута в ході чого було виявлено та вилучено предмет ззовні схожий на сигнально-шумовий пістолет «EKOL Lady», калібру 9 мм, котрий було поміщено до спец пакету EXP0254221 та предмет ззовні схожий на гільзу калібру 9 мм, котру поміщено до спец пакету INZ1039615.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи, те що на вказаний вилучених предметах могли зберегтися сліди вчинення злочину, які мають значення в даному кримінальному провадженні для встановлення обставин злочину та можуть бути використанні як докази, а тому потребує детального дослідження шляхом проведення ряду судових експертиз, а тому в даному кримінальному провадженні є необхідність накладення арешту на вилучені предмети.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього кодексу.

Згідно ст.167 КПК України - тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно п.4 ч.2 ст. 167 КПК України - тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту вище описаного майна є визнання його речовими доказами та проведення судових експертиз.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення може здійснюватися також під час обшуку.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Відповідно до ч. 3 даної статті арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Відповідно до ч.1,2 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у звязку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно ч.3 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Отже, суд приходить до висновку, що слідчий надав суду достатньо доказів того, що незастосування арешту до майна може призвести до його зникнення та настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 167-168, 170-173 КПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучені 23.11.2019 року під час огляду місця події предмети: предмет ззовні схожий на сигнально-шумовий пістолет «EKOL Lady», калібру 9 мм, котрий було поміщено до спец пакету EXP0254221 та - предмет ззовні схожий на гільзу калібру 9 мм, котру поміщено до спец пакету INZ1039615.

Арештом визначити заборону зберігання, користування, розпорядження зазначеним майном їх власника та інших осіб.

Уповноваженим службовим особам, для досягнення цілей кримінального провадження дозволити зберігання та розпорядження зазначеним майном.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1