пр. № 1-кс/759/4865/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2019 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі: ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого відділу Святошинського управління поліції у м.Києві ОСОБА_3 у досудовому розслідуванні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000117 від 23.07.2019, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст.366 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Святошинського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого відділу Святошинського управління поліції у м.Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, речі та документи, які було вилучено у ході проведення обшуку на підставі ували слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_4 від 31.07.2019 року за адресою: м.Київ, пр.Перемоги, 114, каб.1808, 1811.

У провадженні Слідчого управління ГУНП в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000117, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.07.2019, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст.366 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи ТОВ «АК «Дріт Вінд» шляхом складання та використання підроблених документів порушили вимоги з виконання директиви «AD-2015-21-11» виадaної FAA 21.11.2015 (кінцевим терміном виконання листопад 2018) щодо зміни (моденрнізації) технічного пристрою модуль звукового оповіщення (Aural Warning Module).

На підставі Ухвали слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_4 від 31.07.2019 року ун.№759/13961/19 був проведений санкціонований обшук за адресою: м.Київ, пр.Перемоги, 114, каб.1808, каб. 1811 під час якого службовими особами ДАСУ було добровільно видані документи, крім того від час вказаного обшуку приміщення кабінету №1811 було вилучено документи.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

За змістом ч. 3, 4 ст. 168 КПК України слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мети відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третім особами таким майном.

Частинами 1, 2 статті 173 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Таким чином, приймаючи до уваги вище викладене і загальні засади кримінального провадження, клопотання слідчого не підлягає задоволенню, оскільки клопотання не містить належного обґрунтування, а також слідчим не надано належних доказів для задоволення вказаного клопотання.

Керуючись ст. ст. 131, 170-173, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволені клопотанні старшого слідчого відділу Святошинського управління поліції у м.Києві ОСОБА_3 у досудовому розслідуванні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000117 від 23.07.2019, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст.366 КК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1