КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 вересня 2019 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду у складі:

Головуючого - ОСОБА_27.,

суддів - ОСОБА_28, ОСОБА_29.,

секретаря - ОСОБА_30,

за участю:

прокурора - ОСОБА_31.,

підозрюваного - ОСОБА_1.,

захисника - ОСОБА_32.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000123 від 22.01.2018 року за апеляційними скаргами захисника підозрюваного ОСОБА_1. - ОСОБА_32. та прокурора відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_31. на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 26 липня 2019 року про продовження строку тримання під вартою строком до 28 серпня 2019 року із визначенням застави у розмірі 19 000 000,00 гривень -

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 року народження, уродженцю м.Миколаїв, громадянину України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 зі слів раніше не судимому,

підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст.122, ч. 3 ст. 27 ч.2 ст.127, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 209 КК України,

В С Т А Н О В И Л А :

Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000123 від 22.01.2018 року за підозрою ОСОБА_1. у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст.122, ч. 3 ст. 27 ч.2 ст.127, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 209 КК України.

22 березня 2019 року ОСОБА_1. повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 209 КК України.

23 березня 2019 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва відносно підозрюваного ОСОБА_1. застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 19.05.2019 року.

15 травня 2019 року постановою заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до шести місяців.

17 травня 2019 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_1. продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 15.07.2019 року, з альтернативою внесення застави в розмірі 19 999 531,00 гривень.

26 червня 2019 року підозрюваному ОСОБА_1. повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст.255, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст.122, ч. 3 ст. 27 ч.2 ст.127, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст.209 КК України.

03 липня 2019 року прокурор відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_33. звернувся до Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_1. мотивуючи клопотання тим, що строк тримання під вартою ОСОБА_1. закінчується 15.07.2019 року, але у зв'язку з особливою складністю даного провадження, завершити досудове розслідування у вказаний строк неможливо, оскільки для цього необхідно провести ряд процесуальних дій. Крім того, не зменшилися раніше встановлені ризики для застосування запобіжного заходу з числа передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04 липня 2019 року клопотання прокурора задоволено та продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_1. до 28 серпня 2019 року включно, з альтернативою внесення застави в розмірі 19 000 000,00 гривень. Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що по даному кримінальному провадженню досудове слідство не закінчено, слідству необхідно провести зазначені в клопотанні процесуальні дії, а продовження строку дії запобіжного заходу необхідно для запобігання спробам підозрюваного, враховуючи тяжкість кримінальних правопорушень, у вчинені яких він підозрюється, та встановлену законом відповідальність за них у разі визнання його винним, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

На вказану ухвалу слідчого судді захисник підозрюваного ОСОБА_1. - ОСОБА_34 подав апеляційну скаргу з доповненнями, в якій не погоджується з ухвалою, вважає її незаконною, такою, що не відповідає фактичним обставинам кримінального правопорушення. Зазначає, що слідчим суддею не вчинено жодних дій для перевірки в матеріалах справи показань щодо причетності ОСОБА_1. до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, судом проігноровано практику Європейського суду з прав людини щодо необхідності перевірки відомостей про обґрунтованість підозри. Крім того, слідчим суддею в достатній мірі не враховано обставини, передбачені ст.178 КПК України. Також вважає відсутніми ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, оскільки ОСОБА_1. раніше не судимий, навчається, веде соціально активний спосіб життя, та не має наміру ухилятися від слідства та виконання своїх процесуальних обов'язків. Крім того, зазначає, що визначаючи розмір застави суд не навів жодних доказів, які вказують на необхідність призначення розміру застави більшого ніж передбачений ст.182 КПК України. Тому, просить скасувати ухвалу слідчого судді та ухвалити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання прокурора про продовження підозрюваному ОСОБА_1. строку тримання під вартою та обрати ОСОБА_1. запобіжний захід не пов'язаний з триманням під вартою.

В апеляційній скарзі прокурор не погоджується з ухвалою слідчого судді, вважає, що ухвала є незаконною та необґрунтованою, постановленою без врахування істотних обставин, що мають значення для кримінального провадження, без належної оцінки існуючих у кримінальному провадженні ризиків. Вважає, що судом не наведено жодних мотивів, які могли б слугувати підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_1. запобіжного заходу у вигляді застави, з огляду на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які існували на час застосування запобіжного заходу підозрюваному, та обставин, які вказують на причетність ОСОБА_1. до вчинення кримінальних правопорушень із застосуванням насильства.

Заслухавши:

- доповідача - суддю апеляційного суду;

- прокурора, який підтримав свою апеляційну скаргу та просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги захисника підозрюваного ОСОБА_1. - ОСОБА_32.;

- захисника та підозрюваного, які просили задовольнити апеляційну скаргу та відмовити в задоволенні апеляційної скарги прокурора;

- ознайомившись з матеріалами клопотання та обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися у кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ст.177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов'язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-які із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден більш м'який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Обставини, що враховуються при застосуванні запобіжного заходу передбачені ст.178 КПК України, відповідно до якої, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов'язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зв'язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

За змістом положень ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов'язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м'яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визначення особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов'язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною і достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_1. кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст.122, ч. 3 ст. 27 ч.2 ст.127, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст.209 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об'єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Фактів та інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_1. до вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо даних для висновку про обґрунтованість повідомленої останньому підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об'єктивно зв'язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми , щоб виправдати подальше розслідування або висунуте звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 року та Фокс, Кемпбелл і Гратлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990 року.

Як вбачається з матеріалів клопотання, причетність ОСОБА_1. до вчинення кримінальних правопорушень підтверджується даними, які містяться в протоколах огляду та виїмки кореспонденції від 14.11.2018, 15.11.2018, 17.11.2018, показаннях свідків ОСОБА_2., ОСОБА_3., ОСОБА_4., ОСОБА_5., ОСОБА_6 ОСОБА_7., ОСОБА_8., ОСОБА_9., ОСОБА_10., ОСОБА_11., ОСОБА_12., ОСОБА_13., ОСОБА_14., ОСОБА_15., ОСОБА_16., ОСОБА_17., ОСОБА_18., ОСОБА_19., ОСОБА_20., ОСОБА_21., ОСОБА_22., ОСОБА_23., ОСОБА_24., протоколах пред'явлення для впізнання за фотознімками від 05.04.2019, 06.06.2019, 09.04.2019, 11.04.2019, 16.04.2019; протоколі огляду матеріалів кримінального провадження, а саме - результатів проведення негласних слідчих (розшукових) дій; протоколах огляду, протоколах обшуків, висновку судово-медичної експертизи №8-осв від 05.06.2019; показаннями свідка ОСОБА_25. від 11.05.2019; показаннями свідка ОСОБА_24. від 11.05.2019; протоколі пред'явлення речей для впізнання, протоколі допиту потерпілого ОСОБА_26.

Також, колегія суддів звертає увагу на те, що ОСОБА_1. підозрюється у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушень, а отже, при оцінці ризику переховування від правосуддя, поряд з іншими обставинами, може братися до уваги і загроза відносно суворого покарання, як це відображено у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Пунцельт проти Чехії» від 25.04.2000 року.

У справі «Амбрушкевич проти Польщі» від 04.05.2006 року, Європейський суд з прав людини наголошує, що не викликає протиріч те, що в деяких особливих випадках позбавлення свободи може бути єдиним засобом, який дозволяє гарантувати явку обвинуваченого суду, зокрема, з урахуванням його особистості та характеру злочину, а також тяжкості ймовірного покарання

Крім того, Європейський суд з прав людини вважає за необхідне, щоб підстави, наведені владою на обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді позбавлення свободи, були доповненні конкретними фактами стосовно підозрюваного, а мотиви за обставинами справи могли вбачатися переконливими та відповідними.

Як встановлено колегією суддів, прокурором у судовому засіданні, всупереч твердженням апеляційної скарги сторони захисту, доведено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають підстави для застосування щодо ОСОБА_1. виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та недостатність застосування більш м'яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам, зокрема можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду. Крім цього, існує ризик незаконного впливу підозрюваного на потерпілого та свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки спеціально визначеним особам злочинної організації до якої входив ОСОБА_1., які відповідають за залучення нових учасників злочинної організації, відомі анкетні відомості свідків, які викривають підозрюваного своїми показаннями, а також впізнають за фотознімками. При цьому, за адресами проживання більшості співучасників злочинної організації виявлено та вилучено речовини рослинного та синтетичного походження, а також предмети схожі на зброю.

Перевіряючи ухвалу слідчого судді в частині визначеного підозрюваному ОСОБА_1. альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, колегія суддів виходить з наступного.

Згідно ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов'язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов'язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов'язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує 80 чи 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь яким чином перешкоджати становленню істини у кримінальному провадженні.

Отже, колегія суддів вважає, що визначаючи підозрюваному ОСОБА_1. альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, слідчий суддя, вірно застосував положення ч.5 ст.182 КПК України, в повній врахувавши, що на даний час наявна обґрунтована підозра ОСОБА_1. та не зменшилися ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Окрім цього, колегія суддів не погоджується з доводами апеляційної скарги прокурора щодо не визначення підозрюваному ОСОБА_1. можливості внесення застави, оскільки слідчим суддею визначено заставу підозрюваному у відповідності до норм кримінального процесуального кодексу.

Доводи захисника підозрюваного щодо необґрунтованості ухвали слідчого судді є безпідставними, оскільки слідчим суддею належним чином перевірено та досліджено докази, надані слідчим та стороною захисту, враховані докази, які вказують на обґрунтованість підозри, а також дані, які характеризують особу підозрюваного, його вік, сімейний, майновий стан та стан здоров'я.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_1. - ОСОБА_32., прокурора відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_31., слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 26 липня 2019 року, залишити без змін, як законну та обґрунтовану.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.309, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_1. - ОСОБА_32., прокурора відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_31., залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 26 липня 2019 року про продовження підозрюваному ОСОБА_1. строку тримання під вартою строком до 28 серпня 2019 року із визначенням застави у розмірі 19 000 000,00 гривень, залишити без змін.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_________________ ________________ _______________

ОСОБА_35 ОСОБА_36 ОСОБА_37