Справа № 466/7778/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2019 року м. Львів

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 при секретарі с/з ОСОБА_2 розглянув клопотання начальника ВРЗЗС СВ Шевченківського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про проведення комісійної судово-медичної експертизи за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000117 від 11.01.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.140 КК України,-

у с т а н о в и в :

25 вересня 2019 року начальник ВРЗЗС СВ Шевченківського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням про проведення комісійної судово - медичної експертизи за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000117 від 11.01.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.140 КК України.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що у провадженні слідчого СВ Шевченківського ВП ГУ НП у Львівській області перебувають матеріали кримінального провадження внесеного у Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000117 від 11.01.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.140 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 10.01.2019 року у Шевченківський ВП ГУНП у Львівській області, із письмовою заявою звернулася ОСОБА_4 про те, що лікар нейрохірургічного відділення КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м. Львова», що розташована за адресою: м. Львів, вул. Миколайчука, 9, неналежно виконував свої професійні обов`язки під час проведення хірургічного втручання з метою видалення серединно-бокової кили між хребцевого диску Th9-Th10 заднє-боковим доступом зліва, яке проводилось 06.04.2018 та під час проведення операції 07.04.2018: декомпресивна ламінектомія Th9-Th10.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, протягом березня 2018 року, потерпіла ОСОБА_4 почала відчувати терпкість в ногах, що особливо проявлялося у занімінні правої ноги, що турбувало її протягом двох місяців.

Для з`ясування причини такого стану, після проведення ряду діагностик та багаторазових консультацій у різних лікарів нею була пройдена діагностика у медичному центрі «Євроклінік», де за результатами проведеного магнітно-резонансної томографії встановлено дегенеративні зміни грудного відділу хребта у вигляді незначного остеохондрозу та спондильозу. Центральна, з латералізацією вліво, кила диска Th9-10 з стенозуванням просвіту хребтового каналу та ділянкою мієлопатії на цьому рівні.

З метою проведення подальшої діагностики та лікування, потерпіла ОСОБА_4 звернулась на консультацію до лікаря нейрохірурга КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м. Львова», що розташоване за адресою: м. Львів, вул. Миколайчука, 9. Після проведених консультацій потерпілу ОСОБА_4 було госпіталізовано до лікарні. При госпіталізації ОСОБА_4 був виставлений діагноз: остеохондроз хребта, ускладнення килою МХД Th9-Th10.

06.04.2018 потерпілій ОСОБА_4 призначено операцію по видаленню серединно-бокової кили між хребцевого диску Th9-Th10 заднім способом.

Після проведеної операції, у ОСОБА_4 оніміла нижня частина тіла від живота до кінцівок, були розлади функцій тазових органів за типом нетримання. Для покращення стану потерпілої та проведення повторної діагностики, було проведено контрольне КТ грудного відділу хребта та встановлено наявність оссифікованої жовтої зв`язки, оссифікованих рештків кили між хребцевого диску Th9-Th10 справа, а тому лікуючим лікарем прийнято рішення про проведення другої операції 07.04.2018, внаслідок отриманого діагнозу частковий стеноз каналу хребта на рівні Th9-Th10 хребців за рахунок дегенеративних змін хребців, набряк та компресія спинного мозку.

Після проведених двох операцій та стаціонарного лікування в умовах відділення КМКЛ ШМД різноманітними медикаментами, 07.05.2018 потерпілу ОСОБА_4 було виписано та скеровано у відділення фізичної реабілітації. Отже, за результатами проведеного лікування встановлено повний діагноз: остеохондроз, спондилоартроз, деформуючий спондильоз грудного відділу хребта, серединно-бокова оссифікована кила міжхребцевого диску Th9-Th10 із компресією дуального мішка та спинного мозку, мієлонопатія на рівні грудних сегментів, нижня млява параплегія, розлади функцій тазових органів, нейрогенний сечовий міхур, хронічний пієлонефрит.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що призначення комісійної судово-медичної експертизи є обов`язковим, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, просить призначити комісійну судово-медичну експертизу.

В судове засідання начальник ВРЗЗС СВ Шевченківського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 не прибула, подала заяву про розгляд клопотання без її участі, зазначила, що клопотання підтримує у повному обсязі.

У відповідності до вимог ч. 3 ст. 244 КПК України неприбуття слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 статті 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вивчивши матеріали клопотання, вважаю, що таке є підставним і підлягає до задоволення.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, вбачається, що у провадженні СВ Шевченківського ВП ГУ НП у Львівській області перебуває кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000117 від 11.01.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.140 КК України.

Згідно з ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Згідно з положень ст. 243 КПК України експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.

Враховуючи вищенаведене, вважаю, що клопотання є обґрунтованим та підлягає до задоволення, а відтак проведення комісійної судово-медичної експертизи слід доручити експертам Комунального закладу Київської обласної ради "Київське обласне бюро судово-медичної експертизи" (, адреса: 04112, м. Київ, Шевченківський район, вулиця Оранжерейна, будинок 7).

Керуючись ст. ст. 242-245 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

клопотання - задовольнити.

Призначити у кримінальному провадженні № 0000117 від 11.01.2019 року комісійну судово-медичну експертизу, проведення якої доручити експертам Комунального закладу Київської обласної ради "Київське обласне бюро судово-медичної експертизи" (, адреса: 04112, м. Київ, Шевченківський район, вулиця Оранжерейна, будинок 7).

На вирішення експертів поставити такі запитання:

1. Чи були допущені порушення у веденні медичної документації згідно із вимогами наказу МОЗ України від 14.02.2012 №110 «Про затвердження форм первинної облікової документації та Інструкцій щодо їх заповнення, що використовуються у закладах охорони здоров`я, незалежно від форм власності та підпорядкування» чи інших нормативних документів, котрі регламентують цю діяльність? Якщо так, то які саме?

2. Чи наявні виправлення, підчистки та доповнення у записах лікаря в історії хвороби та в іншій медичній документації? Якщо так, то які саме і де саме?

3. Чи внесення лікуючим лікарем в історію хвороби інформації про перебіг симптомів хвороби протягом 3-х років, а не 4-5 місяців, як це фактично мало місце, вплинуло на прийняття рішення про негайне оперативне втручання та відмову від медикаментозного методу лікування, а також - на забезпечення можливості застрахувати себе на випадок невдалої операції?

4. Чи наявний протокол клінічного розбору після поступлення хворої 02.04.2018 року. Якщо так, то ким він оформлений та ким підписаний і чи ознайомлені з ним всі учасники клінічного розбору? Якщо так, то хто саме з лікарів приймав участь у клінічному розборі? Чи відображені в ньому зауваження, доповнення, окрема думка інших, окрім лікуючого, лікарів?

5. Який план обстеження, лікування та ведення даного випадку пропонував лікар, котрий приймає хвору в стаціонар?

6. За результатами клінічного розбору від 03.04.2018 року:

- чи визначені конкретний метод, спосіб і тактика лікування хворої;

- чи зазначено причини та підстави відмови від медикаментозного методу лікування та обрання хірургічного;

-чи/або рекомендовано лікарю керуватись власним досвідом; - чи визначено конкретну дату та час проведення хірургічного втручання?

7. Чи зазначено в передопераційному епікризі яка саме хірургічна тактика обрана для проведення оперативного втручання. Чи визначено конкретну дату та час проведення хірургічного втручання?

8. Хто саме приймав рішення про залучення асистентів для хірургічного втручання та формування бригади медичних працівників, а також визначення конкретної дати та часу проведення операції? Чи була необхідність в нагальному невідкладному оперативному втручанні? Чи потребує таке рішення погодження завідувача відділення?

9. Чи наявний підпис завідувача відділення в передопераційному епікризі? Якщо ні, то чи уповноважений був лікуючий лікар проводити оперативне втручання без письмового погодження (підтвердження) необхідності такого втручання?

10. Чи наявне письмове попередження хворої про можливість в результаті проведення операції летального випадку чи отримання конкретних ускладнень у вигляді паралічу (унерухомлення) нижніх кінцівок?

11. Чи наявна згода хворої на проведення хірургічних втручань що мали місце як 06.04.2018 так і 07.04.2018 року?

12. Чи проводився розбір експертною комісією випадку надання медичної допомоги ОСОБА_4 у департаменті охорони здоров`я Львівської області?

13. Чи якісно оцінений розбір цього випадку на рівні області? Який висновок експертної комісії департаменту охорони здоров`я області? Чи виявлені порушення та недоліки? Якщо так, то які саме і чи вплинули вони на обрання способу, методу і тактики лікування хворої?

14. Чи адекватні організаційні заходи розбору випадку надання медичної допомоги ОСОБА_4 із висновками та пропозиціями на рівні обласного департаменту?

15. Чи кваліфікація лікарів, які надавали медичну допомогу ОСОБА_4 у КНП КЛШМД м. Львова, була достатньою і такою яка б дозволяла здійснити усі заходи, які могли б запобігти ускладненням, що виникли в подальшому при хірургічному втручанні? Чи пройшли вони переатестацію та підвищення кваліфікації? Якщо так, то хто і коли саме?

16. Який стан хворої був на час поступлення до медичного закладу 02.04.2018 року?

17. Чи правильно встановлений діагноз, згідно якого проводилося лікування, а саме: остеохондроз, спондилоартроз, деформуючий спондильоз грудного відділу хребта, серединно-бокова оссифікована кила міжхребцевого диску Th9-Th10 із компресією дуального мішка та спинного мозку, мієлонопатія на рівні грудних сегментів, нижня млява параплегія, розлади функцій тазових органів, нейрогенний сечовий міхур, хронічний пієлонефрит?

18. Чи було своєчасно та повно проведено у передопераційний підготовчий період (02.04.2018-06.04.2018) весь комплекс необхідних діагностичних заходів? Чи було достатнім обстеження МРТ? Чи були проведені всі необхідні дослідження, в тому числі КТ, чи були отримані всі необхідні аналізи та чи були виявлені протипоказання для хірургічного втручання?

19. Чи правильно медичними працівниками здійснювалась інтерпретація клініко-лабораторних показників в умовах лікарні та чи відповідала представлена клінічна картина виставленого діагнозу показникам лабораторних даних?

20. Чи проведення КТ до першої операції було обов`язковим при визначенні методу і оптимальної тактики лікування хворої? Чи передбачено проведення КТ в передопераційний підготовчий період локальним протоколом надання медичної допомоги за спеціальністю «Нейрохірургія» (2013 рік) розробленому та наявному у даному медичному закладі (Клінічний протокол зі стенозами спинномозкового каналу хребта)?

21. Чи проведення КТ дало б можливість виявити осифікацію грижі та визначити сам метод лікування медикаментозний чи хірургічний?

22. Чи проведення КТ дало б можливість виявити осифікацію грижі та визначити оптимальну оперативну тактику при обранні хірургічного методу лікування?

23. Чи проведення КТ дало б можливість виявити осифікацію грижі та при обранні хірургічного методу лікування визначити який саме метод необхідно було застосувати - заднє-боковий доступ зліва чи лівосторонній латеральний (боковий, горизонтальний) доступ?

24. Чи лівосторонній латеральний (боковий, горизонтальний) доступ для дискектомії або інший прийнятний, окрім задньо-бокового, підхід був би значно ефективнішим та менш травматичним для хворої в даному конкретному випадку?

25. Чи відповідали дії лікарів та медперсоналу присутнього під час першої операції, що мала місце 06.04.2018, вимогам медичних протоколів, наказів, рекомендацій та інших нормативних документів МОЗ України? Якщо ні, то в чому саме і яким саме пунктам, параграфам та розділам нормативних документів МОЗ України полягає невідповідність?

26. Який стан хворої був після першої операції, що мала місце 06.04.2018 року?

27. Чи була розв`язана проблема шляхом адекватного видалення дискової грижі після першої операції 06.04.2018 року?

28. Чи саме в результаті першої операції 06.04.2018 року у хворої з`явилось надавлювання ззаду з епідорального згустка крові і її спинний мозок (хребет) став нестабільним (нестійким)? Чи саме в результаті першої операції хвора отримала параліч нижніх кінцівок та розлади тазових органів?

29. Чи потрібно було під час першої операції продовжувати хірургічне втручання після виявлення того, що грижа є кальцинованою (твердою) і не може бути видалена вакуумним способом, як це планував лікуючий лікар?

30. Чи потрібно було під час першої операції продовжувати хірургічне втручання після виявлення того, що грижа є кальцинованою (твердою) і чи можливо було просто припинити його, проконсультуватись з іншими лікарями, після чого обрати нову тактику лікування?

31. Чи потрібно було під час першої операції видаляти дужки хребців щоб забезпечити вільний доступ до грижі, як це було зроблено під час другої операції?

32. Чи потребувала хвора повторного хірургічного втручання? Чи було проведено клінічний розбір після першої операції 06.04.2019 року? Якщо так, то які його результати та рекомендації?

33. Що саме послужило причиною та підставою для негайного повторного хірургічного втручання?

34. Чи послужило причиною та підставою для негайного повторного хірургічного втручання, зокрема надавлювання ззаду з епідорального згустка крові на спинний мозок хворої, утворене після першої невдалої операції?

35. Чи відповідали дії лікарів та медперсоналу присутнього під час другої операції, що мала місце 07.04.2018, вимогам медичних протоколів, наказів, рекомендацій та інших нормативних документів МОЗ України. Якщо ні, то в чому саме і яким саме пунктам, параграфам та розділам нормативних документів МОЗ України полягає невідповідність.

36. Чи необхідно було поставити металеву пластину, котра б забезпечила стабільність спинного мозку (хребта) і унеможливила б додаткове його травмування після хірургічного втручання, коли вже було видалено під час другої операції 07.04.2018 дуги хребців?

37. Чи правильно обрана послідовність дій при хірургічних втручаннях 06.04.2018 та 07.04.2018? Чи заходи вжиті під час другої операції (видалення дужок хребців) необхідно було здійснити під час першої операції?

38. Який стан хворої був після другої операції, що мала місце 07.04.2018 року?

39. Який стан хворої є на даний час та чи перебуває він у причинно-наслідковому зв`язку із діями лікарів та задіяного медичного персоналу, що мали місце:

-в передопераційний підготовчий період (02.04.2018-06.04.2018), -під час проведення першої операції (06.04.2018), -під час проведення другої операції (07.04.2018) -та в післяопераційний період (07.04.2018 - 07.05.2018). Якщо так (перебуває), то у звязку з якими саме діями і в який саме період?

40. Чи проведення другої операції (07.04.2018) не призвело до погіршення стану здоров`я хворої, котрий настав після проведення першої операції (06.04.2018) ?

41. Чи зобов`язаний лікар-нейрохірург після переведення хворої до неврологічного відділення продовжувати спостерігати за перебігом хвороби та при необхідності консультувати лікаря-невролога?

42. Чи проводилося якісне стаціонарне спостереження за перебігом після операційного періоду у ОСОБА_4 .?

43. Якщо б дії лікарів КНП КЛШМД м. Львова були правильними, своєчасними та відповідали клінічним протоколам МОЗ України, то чи можна було б попередити тяжкі наслідки для ОСОБА_4 .?

44. Якщо дії лікарів були неправильними, то чи перебувають такі дії у причинно-наслідковому зв`язку із нижньою млявою параплегією, розладами функції тазових органів, нейрогенного сечового міхура хворої?

45. Якщо б лікарі не проводили жодних дій по відношенню до хворої, то чи отримала б вона вищезазначений розлад здоров`я? Якщо так, то в який саме період?

46. Чи саме дії лікарів (проведення хірургічних втручань та надання медичної допомоги) призвели до вищезазначеного розладу здоров`я потерпілої ОСОБА_4 .? Якщо так, то які саме дії призвели до зазначених наслідків?

47. До якого ступеня тяжкості відносяться тілесні ушкодження та вищезазначений розлад здоров`я, отримані потерпілою ОСОБА_4 в результаті проведених хірургічних втручань та надання їй медичної допомоги?

48. Які правила як нормативного, так і деонтологічного (професійного) чи морально-етичного (клятва Гіпократа) характеру. порушені лікуючим лікарем?

49. Що з цих правил є його прямим обов`язком відображеним у відповідних нормативних документах МОЗ України, а що лише носить рекомендаційний характер?

50. Чи мало місце неналежне виконання медичними працівниками КНП КЛШМД м. Львова своїх професійних обов`язків, якщо так, то яких саме і ким?

Попередити експертів комунального закладу Київської обласної ради "Київське обласне бюро судово-медичної експертизи" (, адреса: 04112, м. Київ, Шевченківський район, вулиця Оранжерейна, будинок 7) про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову від дачі висновку за ст. ст. 384, 385 КК України.

Надати в розпорядження експертiв:

1. матеріали кримінального провадження № 0000117 від 11.01.2019 року;

2. медичну карту стаціонарного хворого № 9270 (оригінал);

3. копію проведення магнітно-резонансної томографії від 24.03.2018 (із СD диском та рентгенівським знімком), 10.04.2018 (із СD диском та рентгенівським знімком), 24.04.2018 (із СD диском та рентгенівським знімком), 22.05.2018 (із рентгенівським знімком) та 30.10.2018 (із СD диском);

4. протокол обстеження №3042 від 07.04.2018 року відділення променевої діагностики КТ із СD диском;

5. оригінал медичної карти амбулаторного хворого з 2 МКЛ в кількості 2 шт.

6. у разі потреби скерувати для огляду членами комісії потерпілу ОСОБА_4 .

Висновок за результатами проведення експертизи скерувати до СВ Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1