У Х В А Л А

26.09.2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0001085 від 13 вересня 2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
Слідчий СВ Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 звернувся до суду з даним клопотанням, яке обґрунтовує наступним.
Органом досудового розслідування встановлено, 13.09.2019 року в чергову частину Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області надійшло повідомлення зі служби «102», про те, що під час слідування на в`їзд в Україну в міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Чоп (Тиса)» громадянин ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , намагався надати працівнику прикордонної служби неправомірну вигоду у розмірі 1000 гривень за безперешкодний перетин державного кордону України. Після чого слідчим слідчо-оперативної групи Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області було проведено огляд місця події, зафіксовано факт неправомірної вигоди та вилучено зазначені грошові кошти.

13 вересня 2019 року відомості про вказаний факт внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001085 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

13 вересня 2019 року під час проведення огляду місця події з 04 години 45 хвилин по 05 годин 20 хвилин вилучено грошові кошти в сумі 1000 гривень номіналом 2 купюри по 500 гривень з серійним номером «АА 0582644» та «СБ 4022131» та поміщені до паперового конверту на якому наявні підписи двох понятих та слідчого, які були запропоновані у вигляді неправомірної вигоди громадянином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за безперешкодний перетин державного кордону України.

13 вересня 2019 року постановою слідчий слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, грошові кошти в сумі 1000 гривень номіналом 2 купюри по 500 гривень з серійним номером «АА 0582644» та «СБ 4022131» та поміщені до паперового конверту на якому наявні підписи двох понятих та слідчого, визнані речовим доказом.

Клопотання слідчого обґрунтовується тим, що грошові кошти в сумі 1000 гривень номіналом 2 купюри по 500 гривень з серійним номером «АА 0582644» та «СБ 4022131» та поміщені до паперового конверту на якому наявні підписи двох понятих та слідчого, визнані речовим доказом, останні можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.
У судове засідання слідчий не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

Власник майна у судове засідання не з`явився, заяв про відкладення від нього до суду надходило.

За таких обставин слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі сторін на підставі наявних письмових доказів.

Вивчивши зміст клопотання та додані до нього письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що органом досудового слідства - СВ Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області - проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0001085 від 13 вересня 2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.
Згідно доданого до клопотання витягу з ЄРДР від 13.09.2019 року, в рамках даного кримінального провадження розслідуються обставини кримінального правопорушення за сприводуспроби надання працівнику прикордонної служби неправомірної вигоди у розмірі 1000 гривень під час слідування на в`їзд в Україну в міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Чоп (Тиса)» громадянином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за безперешкодний перетин державного кордону України.
З матеріалів клопотання слідує, що 13 вересня 2019 року під час проведення огляду місця події з 04 години 45 хвилин по 05 годин 20 хвилин вилучено грошові кошти в сумі 1000 гривень номіналом 2 купюри по 500 гривень з серійним номером «АА 0582644» та «СБ 4022131» та поміщені до паперового конверту на якому наявні підписи двох понятих та слідчого.

Згідно матеріалів клопотання 13 вересня 2019 року постановою слідчого слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області вилучені грошові кошти визнано речовим доказом.

Сторона кримінального провадження слідчий вказує на необхідність збереження вказаного речового доказу, відтак ставить питання про накладення арешту на вказане у клопотанні вилучене майно з тих підстав, що таке має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні.

Положеннями ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Ч. 2 вказаної норми закону передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру
щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У відповідності до статті 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Ч. 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Положеннями ст. 98 КПК України законодавцем визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частинами другою та третьою ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та може накладатись на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначених у статті 98 КПК України.

На підставі викладеного вище слідчий суддя приходить до переконання, що матеріали провадження містять достатньо даних, які вказують на відповідність зазначеного слідчим майна критеріям ст. 98 КПК України, а відповідно і можливості його використання стороною обвинувачення як доказу у кримінальному провадженні.

Відтак, слідчий суддя приходить до переконання, що з метою належного забезпечення потреби досудового розслідування, зокрема для збереження речових доказів, а також для можливості органом досудового розслідування провести всі необхідні слідчі дії з вказаним речовим доказом, слід застосувати арешт вказаного в клопотанні майна.

Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ
Клопотанняслідчого слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0001085 від 13 вересня 2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України задовольнити.
Накласти арешт на грошові кошти в сумі 1000 гривень номіналом 2 купюри по 500 гривень з серійним номером «АА 0582644» та «СБ 4022131» та поміщені до паперового конверту на якому наявні підписи двох понятих та слідчого, які 13 вересня 2019 року під час проведення огляду місця події з 04 години 45 хвилин по 05 годин 20 хвилин були запропоновані у вигляді неправомірної вигоди громадянином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за безперешкодний перетин державного кордону України.

Роз`яснити, що у відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково
Апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції можна подати протягом п`яти днів з дня її проголошення (особою, яка не була присутньою на оголошенні протягом п`яти днів з дня отримання її копії) до Закарпатського апеляційного суду.
Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду: ОСОБА_1