Справа № 204/5138/19
Провадження № 1-кс/204/1579/19
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2019 року слідчий суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

23 липня 2019 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, в якому він просить скасувати арешт автомобіля марки Honda Civic, номерний знак НОМЕР_1 , темно-червоного кольору, номер кузова номер кузова НОМЕР_2 , ключів із сигналізацією від вказаного автомобіля. В обґрунтування клопотання зазначає, що29.05.2019 року слідчим суддею Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_4 винесено ухвалу про арешт автомобіля марки Honda Civic, номерний знак НОМЕР_1 , темно-червоного кольору, номер кузова номер кузова НОМЕР_2 , ключів із сигналізацією від вказаного автомобіля. Дана ухвала слідчого судді винесена на підставі клопотання слідчого СВ Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_6 . Вважаю, що строк на оскарження даної ухвали слідчого суду він не пропустив, з підстав того, що є відмітка у його заяві про отримання ухвали, що міститься в матеріалах розгляду даного клопотання слідчого. З винесеною ухвалою він не згоден, оскільки вона винесена з порушенням ст. 8, 9, 16 п. 2 ч. 1 ст. 372 КПК України. 19.05.2019 року його було зупинено співробітниками поліції з не зрозумілих причин. Пізніше пред`явивши йому порушення, яке він здійснив, між поліцейськими та ним виникла перепалка, яка закінчилася у райвідділі поліції. НА нього було складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП. Разом, з цим, співробітники поліції відібрали у нього автомобіль, ключі, посилаючись на те, що реєстрація автомобіля незаконна та даний автомобіль є двійником. Згодом, він намагався дізнатися про долю автомобіля, але йому декілька разів було відмовлено у наданні будь-якої інформації працівниками поліції. Зміст ухвали про арешт автомобіля містить лише виклад обставин, з якими звернувся слідчий до суду, та лише одне речення з приводу обставин, встановлених у судовому засіданні, з висновком, без зазначення мотивів та доводів, на підставі яких слідчий суддя встановив обставини справи у судовому засіданні та без зазначення посилання на будь-які докази у справі, на підставі яких слідчий суддя задовольнив клопотання слідчого про арешт автомобіля. Таким чином, вважає, що жодних доказів щодо застосування арешту до автомобіля яким він керував нема, оскільки також в ухвалі слідчого судді нічого не зазначено щодо правомірності огляду автомобіля 19.05.2019 року співробітниками поліції на місці зупинки, та правових підстав для його вилучення у нього, як це передбачає КПК України. Крім того, в клопотанні слідчого зазначено, що в ході досудового розслідування йому стало відомо, що вищевказаний автомобіль з 24.04.2019 року перебуває у розшуку. Оскаржуваній ухвалі слідчого судді також про цей, встановлений саме в судовому засіданні факт, жодним чином не зазначено, що наштовхує на роздуми про не всебічність та не обґрунтованість ухвали слідчого судді. Також в ухвалі немає жодного посилання на те, що даний автомобіль визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні « 0001059 від 19.05.2019 року, порушеному Чечелівським ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області та відповідає ст. 98 КПК України, щоб надало можливість накладання на нього арешту. Даний автомобіль вважає своєю власністю, оскільки купив його 2 року тому за розпискою та без його перереєстрації в порядку, встановленому діючим законодавством України, що не є забороненим. Тому, звертається до суду з даним клопотанням.
Заявник у судовому засіданні просив клопотання задовольнити.

Вивчивши подане клопотання та додані до нього матеріали, якими обґрунтовується необхідність скасування арешту майна, вважаю за необхідне у задоволенні клопотання відмовити, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У судовому засіданні встановлено, що хвалою слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 29 травня 2019 року клопотання слідчого СВ Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження № 0001059, було задоволено, та накладено арешт на предмети, вилучені під час проведення огляду 19.05.2019 року, а саме: автомобіль марки «HONDA CIVIC», д.н.з. НОМЕР_3 , темно-червоного кольору, номер кузова НОМЕР_2 , та ключі із сигналізацією від вказаного автомобіля.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається з дослідженого в судовому засіданні клопотання про скасування арешту майна, заявником жодним чином не зазначається про те, що в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба, чи що арешт майна було накладено необґрунтовано. Клопотання взагалі не містить жодного обґрунтування необхідності скасування накладеного арешту майна.

Також, заявником у клопотанні не доведена відсутність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а саме, що у випадку скасування арешту на майно, воно не буде відчужено третім особам, знищено або приховано.

Оскільки, доводи клопотання про скасування арешту майна є недоведеними, арешт майна накладено обґрунтовано, на теперішній час у кримінальному провадженні триває досудове розслідування та в подальшому застосуванні арешту майна не відпала потреба, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 107, 170, 174 КПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1