Справа № 405/7841/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2019 року Ленінський районний суд міста Кіровограда в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду міста Кропивницький обвинувальний акт в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007896 від 17.10.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.307, ч. 2 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:
В провадження Ленінського районного суду міста Кіровограда надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007896 від 17.10.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.307, ч. 2 ст. 309 КК України.
Ухвалою судді від 23.10.2019 року вказане кримінальне провадження призначене до підготовчого судового засідання на 25.10.2019 року.
Прокурор в підготовчому судовому засіданні просив призначити обвинувальний акт до судового розгляду, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, та обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачає.
Захисник та обвинувачений не заперечували проти призначення обвинувального акту в кримінальному провадженні до судового розгляду.
Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового розгляду, приходить до наступних висновків.
Дане кримінальне провадження підсудне Ленінському районному суду міста Кіровограда відповідно до ст. ст. 32, 33 КПК України.
Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п.п. 4-8 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України або зупинення провадження, нема.
Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, відтак підстав для його повернення прокурору нема.
З вказаних мотивів суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007896 від 17.10.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.307, ч. 2 ст. 309 КК України.
Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Прокурором в судовому засіданні заявлено клопотання про продовження у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на те, що обвинувачений знаходячись на волі зможе переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності за вчинені злочини, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки раніше судимий за аналогічні кримінальні правопорушення.
Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечила проти продовження дії запобіжного заходу. Зазначила, що негласні слідчі дії відбувались 11.07.2019 року. Згідно обвинувачення, в цей день, перебуваючи біля будинку №40 по вул. Шевченка в м. Кропивницький особа з легендованими установчими даними ОСОБА_6 , до якої застосовано заходи безпеки, шляхом забезпечення конфіденційних відомостей, з метою викриття злочину, передав ОСОБА_5 на виконання досягнення попередньої домовленості 500 грн. з метою придбання психотропної речовини метамфетамін. В свою чергу ОСОБА_5 збув ОСОБА_6 поліетиленовий пакет на зіп-застібці зі стрічкою фіолетового кольору з речовиною кристалічного походження, світлого кольору. В подальшому працівниками УПН ГУНП в Кіровоградській області у ОСОБА_6 в присутності понятих вилучено цей пакет. А згідно протоколу затримання особи ОСОБА_5 був затриманий лише 29.08.2019 року, тобто через півтора місяці після проведення негласних слідчих дій /закупки/. Також сумнів викликає той факт, що затримання особи відбулось на вулиці, а після цього під час обшуку в квартирі, в кармані штанів обвинуваченого була виявлена кристалічна речовина.
Заслухавши прокурора, позицію захисника та обвинуваченого, суд прийшов до наступних висновків.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Прокурор вказує, що підставою продовження щодо ОСОБА_5 , саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є ризики переховування від суду з метою уникнення відповідальності за вчинені злочини, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він раніше судимий за аналогічні кримінальні правопорушення.
Згідно зі ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Пункт 1 статті 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Суд враховує практику Європейського суду з прав людини, сформульовану в рішенні «Лабіта проти Італії» від 6.04.2000 р., що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.
Згідно висновків Європейського суду з прав людини, зокрема, по справах «Смирнова проти Російської Федерації», «Летельєр проти Франції», «Вемгофф проти Німеччини», відповідно до яких тримання особи під вартою можливе лише у виняткових чотирьох випадках: при ризику неявки обвинуваченого на судовий розгляд; при ризику перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя; при ризику вчинення ним подальших правопорушень; при ризику спричинення ним порушень громадського порядку. Усі чотири ризики мають бути реальними і обґрунтованими, аргументи на цей предмет не повинні бути загальними і абстрактними.
З`ясовано, що необхідність продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу обумовлюється наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
При вирішенні питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у відповідності до ст. 178 КПК України враховується: тяжкість можливого покарання, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, постійного місця проживання.
Суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні матеріалів обвинувального акту у кримінальному провадженні, на які посилались учасники судового процесу, керуючись законом, вважає, що до обвинуваченого ОСОБА_5 можливо застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме у вигляді домашнього арешту.
Метою та підставами застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від суду, передбачаючи тяжкість можливого покарання за ч.1 ст. 307, ч.2 ст. 309 КК України, а саме позбавлення волі на строк від двох до восьми років.
Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 511-550/0/4-13 від 04 квітня 2013 року «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», слідчому судді, суду слід враховувати, що рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу, що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Згідно ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Конституційний Суд України в Рішенні від 23.11.2017 р. N 1-р/2017 вважає, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом.
Конституційний Суд України зазначає, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.
Отже за відсутності рішення слідчого судді щодо раніше обраного запобіжного заходу та документів, що характеризують особу, саме з негативного боку, а також документів на підтвердження заявлених прокурором ризиків, на переконання суду є більш доцільним врахувати позицію Конституційного Суду України та визнати не доведеним наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, зокрема можливість обвинуваченого переховуватись від суду, з метою дотримання сталої практики ЄСПЛ, відповідно до якої саме по собі тяжкість обвинувачення не може слугувати підставою для обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність. («Єлоєв проти України», «Харченко проти України», «Вєренцов проти України» ).
Крім цього, суд враховує, що ОСОБА_5 зареєстрований та проживає по АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим до останнього може бути застосований більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, зокрема домашній арешт, але з метою запобіганню ризикам щодо вчинення нових злочинів даний має бути цілодобовим.
Керуючись ст.ст. 177,178, 181, 183, 314-316, 369 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Призначити до судового розгляду обвинувальний акт в кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.307, ч. 2 ст. 309 КК України, у відкритому судовому засіданні в в приміщенні Ленінського районного суду міста Кіровограда на 04 листопада 2019 року на «09» годин «30» хвилин.

В задоволенні клопотання прокурора щодо продовження у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відмовити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, який полягає у цілодобовій забороні залишати місце проживання та реєстрації.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:

-заборонити обвинуваченому ОСОБА_5 залишати своє місце проживання та реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

-прибувати за кожною вимогою до прокурора чи суду.

- не відлучатися із місця проживання та реєстрації без дозволу прокурора або суду;

-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

Строк дії покладених на обвинуваченого обов`язків визначити до 25.12.2019.

В судове засідання на визначені час та дату викликати прокурора, обвинуваченого та захисника.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що працівники поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися до житла за адресою: АДРЕСА_1 , вимагати від нього надати усні чи письмові пояснення з приводу питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань, а у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Кропивницький ВП ГУНП в Кіровоградській області, направивши копію ухвали.

Копію ухвали направити до Подільського районного відділу філії Державної установи "Центр пробації" в Кіровоградській області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_7 Тьор