печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 серпня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_7 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим відділом Печерського управління поліції ГУНП в м. Києві проводиться досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.190, ч.3 ст.190, ч.4 ст.190, ч.3 ст.209, ч.1 ст.255, ч.4 ст.358, ч.2 ст.364, ч.2 ст.366 КК України, відомості про які 17.11.2017 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004959.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , визначивши вчинення злочинів як основне джерело для здобуття коштів для свого існування, з метою особистого збагачення, шляхом вчинення умисних злочинів, спрямованих на зловживання службовим становищем, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, заволодіння чужим майном шляхом обману, з використанням завідомо підроблених документів, вирішили організувати та очолити злочинну організацію, до складу якої з метою забезпечення злочинної діяльності та досягнення цілей організації залучити ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та інших невстановлених досудовим розслідуванням осіб.

Так, вказані особи розробили план по заволодінню об`єктами нерухомого майна, шахрайським шляхом у складі злочинної організації, відповідно до якого ОСОБА_9 , як службова особа Комунального підприємства Київської обласної ради «Аквабіоресурси» мав вчинити дії щодо створення відокремленого підрозділу вказаного підприємства та надати усі необхідні документи до органів державної влади, які потрібні для акредитації вказаного підприємства та його філії у сфері державної реєстрації з метою отримання доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та отримання іншими членами злочинної організації ключів доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно з метою подальшої реалізації плану щодо заволодіння об`єктами нерухомого майна, шляхом внесення вказаними державними реєстраторами до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно недостовірних даних щодо підстав виникнення права власності на об`єкти нерухомого майна на підставі неіснуючих документів та оформлення права власності на фіктивних власників, підроблені особисті документи яких перебували у володінні ОСОБА_9 та ОСОБА_8 .

ОСОБА_6 відповідно до його ролі у складі злочинної організації здійснював координацію діяльності інших членів злочинної організації, витупав контактною особою у переговорах від імені злочинної організації з іншими особами, які здійснювали так звані «замовлення» на незаконне відчуження необхідних об`єктів нерухомого майна, отримував від вказаних осіб грошові кошти, які використовувались для подальшого здійснення злочинної діяльності в якості фінансування витрат злочинної організації та оплати членам злочинної організації за вчинювані ними протиправні дії відповідно до спільного умислу керівників та членів цієї злочинної організації, а також надавав членам злочинної організації підроблені правовстановлюючі документи на об`єкти нерухомого майна, які підлягали протиправному заволодінню, а також завідомо підроблені документи для підготовки та внесення позовних заяв до суду з метою легалізації незаконно здобутого членами злочинної організації майна.

Таким чином ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 255 КК України - створення злочинної організації з метою вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів, а також керівництво такою організацією, участь у ній та участь у злочинах, вчинюваних такою організацією.

Створивши разом із ОСОБА_9 та ОСОБА_8 злочинну організацію та залучивши до її складу необхідну для виконання її злочинних цілей кількість членів, ОСОБА_6 , керуючись спільною для всіх членів злочинної організації метою протиправного заволодіння об`єктами нерухомого майна шляхом спільного вчинення ряду кримінальних правопорушень, розробив план протиправного повторного заволодіння об`єктом нерухомого майна - земельною ділянкою з кадастровим номером :85:317:0005, яка розташована на вул. Електриків у м. Києві; земельною ділянкою з кадастровим номером :69:263:0031, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; земельною ділянкою з кадастровим номером :75:177:0023 площею 1,0846 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Таким чином, своїми діями ОСОБА_6 вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 255 КК України - створення злочинної організації з метою вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів, а також керівництво такою організацією, участь у ній та участь у злочинах, вчинюваних такою організацією; ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 КК України - заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно, в особливо великих розмірах у складі злочинної організації; ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 209 КК України - вчинення дій, спрямованих на приховування незаконного походження майна (легалізація), вчиненого повторно, у складі злочинної організації у особливо великих розмірах.

18.08.2019 о 02 год. 45 хв. ОСОБА_6 затриманоу порядку ст. 208 КПК України.

18.08.2019 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченихч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 209 КК України.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав та просив обрати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник та підозрюваний заперечували проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили суд застосувати більш м`який запобіжний захід.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, захисника, пояснення підозрюваної, слідчий суддя надходить до наступних висновків.

Слідчий суддя встановив, що 18.08.2019 о 02 год. 45 хв. ОСОБА_6 затриманоу порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченихч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 209 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Прокурором у клопотанні та доданих документів доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбаченихч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 209 КК України.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення в якому підозрюється ОСОБА_6 те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та надходить до висновку, що докази та обставини на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

За таких обставин клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Так, згідно ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Відповідно до з ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

При цьому, суд при винесенні рішення із дотриманням вимоги ч. 5 ст. 9 КПК України, врахував практику Європейського суду з прав людини з аналогічних питань, а саме рішення у справі «Мангурас проти Іспанії» від 28.09.2010 № 12050/04, у якому Європейським судом підкреслено важливість оцінки, при визначенні розміру застави, шкоди, завданої злочином, рівня відповідальності підозрюваного та тяжкості злочину. При цьому, Європейським судом з прав людини визнано правильним підхід національного суду Іспанії щодо необхідності врахування вказаних чинників за наявності сумнівів у тому, що застава, сума якої визначатиметься виключно пропорційно до майнового стану підозрюваного, зможе забезпечити виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, передусім щодо участі у судовому розгляді справи. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Мангурас проти Іспанії, сума застави за звільнення з-під варти заявника не була надмірною. У рішенні, у справі «Мангурас проти Іспанії», Європейський суд з прав людини постановив, що не було порушено ч. 3 ст. 5 (право на свободу та особисту недоторканість) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи. Органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більш того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні який ця особа обвинувачується. Суд вважає, що забезпечення більш високого стандарту охорони прав людини вимагає більш суворості в оцінці порушень фундаментальних цінностей демократичного суспільства. Відтак, професійне середовище, теж має братися до уваги при визначенні суми застави з метою забезпечення її ефективності як засобу попередження ухилення від юридичної відповідальності.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, мотив кримінального правопорушення, тяжкість злочину, у якому підозрюється ОСОБА_6 підвищену суспільну небезпеку вчиненого злочину, ставлення особи до вчиненого, вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі 7002512 грн., що становить 3617 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважаю за необхідне відповідно до ст. 194 ч.5 КПК України покласти на нього такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Згідно ч.6 ст.194 КПК України зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 17.10.2019 року до 02:45 год.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 обов`язків, визначених КПК України.

Визначити заставу у сумі 7002512 грн., що становить 3617 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Печерського районного суду м. Києва:

р/р 2089

Отримувач: ТУДСАУ в м. Києві

МФО 820172

Банк: Державна казначейська служба України м.Київ

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Печерського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи виконання покарань.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Визначити строк дії ухвали до 17.10.2019 року до 02:45 год.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1