УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 липня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , представника власника майна ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання старшого слідчого з ОВС СУ ВРКП транзитно-конвертаційних груп СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000285, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 205 КК України,
в с т а н о в и в:
17.07.2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого з ОВС СУ ВРКП транзитно-конвертаційних груп СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000285, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 205 КК України, а саме на: суму грошових коштів ТОВ «Світо-Трейд» ()в системі електронного адміністрування ПДВ (реєстраційний ліміт) в Державній фіскальній службі України (код 39292197) за адресою м. Київ вул. Львівська площа, 8 в розмірі 10 201 738,86 грн., на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000285, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 205 КК України.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що в грудні 2018 року, ОСОБА_5 , діючи як пособник невстановленим особам, з метою прикриття незаконної діяльності придбав ТОВ «Світо-Трейд» ().

Після державної реєстрації зазначеного суб`єкта підприємницької діяльності у відповідних державних органах влади, невстановлені слідством особи усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх протиправних дій, використовують реєстраційні, статутні документи, печатки та банківські рахунки ТОВ «Світо-Трейд» з метою прикриття незаконної діяльності.

Допитаний як свідок єдиний засновник та директор ТОВ «Світо-Трейд» ОСОБА_5 , показав, що жодних фінансово-господарських документів по взаємовідносинах ТОВ «Світо-Трейд» з іншими СГД не підписував та нікого на це не уповноважував, не має жодного відношення до фінансово-господарської діяльності даного підприємства. Розрахунки з ним, як єдиною службовою особою ТОВ «Світо-Трейд» ніхто не проводив.

Також, ОСОБА_5 показав, що частку статутного фонду ТОВ «Світо-Трейд» не купував, грошові кошти, майно чи цінні папери в статутний фонд не вносив. Де на даний час можуть знаходитись статутні документи та печатка зазначеного підприємства йому не відомо.

ТОВ «Світо-Трейд» зареєстровано 26.05.2017 Святошинською районною у м. Києві державною адміністрацією за № 0036407, перебуває на податковому обліку в ДПІ у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві, ТОВ «Світо-Трейд» зареєстровано платником ПДВ.

ТОВ «Світо-Трейд» зареєстровано на митниці як суб`єкта ЗЕД та в січні 2019 року невстановленими особами укладено зовнішньоекономічний контракт №SFO290119.01 від 29.01.2019.

Встановлено, що до Миколаївської митниці ДФС для митного оформлення в режимі «експорт» подано декларації щодо відправки за межі митної території України «олії соняшникової нерафінованої для харчової промисловості наливом» на загальну суму понад 33,1 млн. грн., а саме: ЄАІС МД ЕК10РР UA504010/2019/742 від 14.03.2019 року, ЕК10РР UA504010/2019/741 від 14.03.2019 року, ЕК10РР UA504010/2019/750 від 15.03.2019 року, ЕК10РР UA504010/2019/752 від 15.03.2019 року, року згідно яких від імені службової особи вказаного товариства здійснюється експорт олії соняшникової нерафінованої для харчової промисловості наливом, врожаю 2018 року, вагою 2 028 тон, на загальну суму понад 33.1 млн. гривень. Митний орган виїзду Миколаївська митниця ДФС.

Митне оформлення даного товару здійснюється на м/п «Дніпро-Бузький» Миколаївської митниці ДФС.

Щодо товару, який переміщується в режимі «експорт» ТОВ «Світо-Трейд» () ОСОБА_5 нічого не відомо, договорів ЗЕД з підприємствами нерезидентами та будь-яких інших договорів ЗЕД він ніколи не укладав та не підписував, нікого на це не уповноважував і взагалі не знав про їх існування.

Таким чином під час досудового розслідування достовірно встановлено, що підприємство ТОВ «Світо-Трейд» () має явні ознаками фіктивності та перереєстроване з метою залучення його до незаконної схеми експорту товарів за межі митної території України.

Відповідно до протоколу огляду від 11.04.2018 Інформаційних ресурсів ГУ ДФС у м. Києві, зареєстрованих належним чином податкових накладних, які б свідчили про відображення в податковому обліку операції з купівлі-продажу товару, що експортувався за межі митної території України по вище переліченим митним деклараціям, не виявлено. Даний факт свідчить про те, що олії соняшникової нерафінованої для харчової промисловості наливом, врожаю 2018 року, вагою 2 028 тон, на загальну суму понад 33,1 млн. гривень. придбано у не платників ПДВ, а за готівку з метою приховати від оподаткування дані господарські операції. Наявність готівки обсягом понад 33,1 млн. грн. свідчить про незаконне походження даних грошових коштів.

Також в ході досудового розслідування встановлено, що на виконання доручення, оперативним співробітником ОУ ГУ ДФС у м. Києві, здійснено виїзд за податковою адресою ТОВ «Світо-Трейд», а саме: м. Київ, Шевченківський р-н, вул. Ярославів Вал, буд. 13/2 Б, та встановлено, що за вказаною вище адресою ТОВ «Світо-Трейд» не знаходиться та ніколи не знаходилося.

Крім того в ході досудового розслідування проведено огляд інформаційно-аналітичної системи ДФС України «Єдиний реєстр податкових накладних по операціям придбання та реалізації ТМЦ/послуг ТОВ «Світо-Трейд» та встановлено розбіжність (пересортування) придбаних та реалізованих ТМЦ/послуг, про що складено протокол огляду від 24.04.2019.

Таким чином в ході досудового розслідування є підстави вважати, що невстановлені на даний час службові особи, розробили схему експорту товарів, минаючи при цьому систему оподаткування, створили ТОВ «Світо-Трейд», встановивши контроль над вказаним підприємством (отримали у володіння установчі, реєстраційні документи, документи про відкриття банківських рахунків, ключі доступу до системи електронних платежів «Клієнт-Банк» та кліше круглих печаток) отримали можливість складати та видавати від імені зазначеного підприємства підроблені первинні фінансово-господарські документи, укладати міжнародні договори, минаючи при цьому систему оподаткування, внаслідок вчинення зазначених дій завдали державі збитків у вигляді несплати податків, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів у особливо великих розмірах у сумі 33,1 млн. грн.

Так, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000285 здійснюється за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 205 КК України.

Станом на 11.04.2019, згідно інформаційної бази даних ДФС України «Архів електронної звітності» та у відповідності до положення п. 200?.3 ст. 200? Податкового кодексу України,ТОВ «Світо-Трейд» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму ПДВ 10 201 738,86 грн. (реєстраційний ліміт).

Враховуючи вищевикладене та у відповідності до п.4 ч.2 ст. 167 КПК України є достатні підстави вважати, що сума грошових коштів ТОВ «Світо-Трейд» в системі електронного адміністрування ПДВ (реєстраційний ліміт) в Державній фіскальній службі України (код 39292197) за адресою м. Київ вул. Львівська площа, 8, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, є предметом протиправної діяльності, отримана внаслідок проведення незаконної діяльності та може бути використана для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки, що надасть змогу останнім, ухилитись від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку і унеможливить відшкодування шкоди державі та встановлення причетних до злочину осіб.

Постановою від 11.04.2019, суму грошових коштів ТОВ «Світо-Трейд» в системі електронного адміністрування ПДВ (реєстраційний ліміт) у розмірі суми ПДВ10 201 738,86 грн. визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Так, на даний час у досудовому розслідуванні виникла необхідність у накладенні арешту на суму грошових коштів ТОВ «Світо-Трейд» в системі електронного адміністрування ПДВ (реєстраційний ліміт) в Державній фіскальній службі України (код 39292197) за адресою м. Київ вул. Львівська площа, 8 у розмірі суми ПДВ 10 201 738,86 грн., на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, з метою збереження речових доказів, оскільки невстановлені слідством особи використовуючи реквізити та банківських рахунків товариства мають можливість у будь який час здійснити реєстрацію податкових накладних або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних їх відчуження іншим чином, з метою їх приховування.

У судовому засіданні слідча ОСОБА_3 клопотання підтримала з підстав у ньому наведених, додатково повідомила слідчого суддю, що вказане клопотання подається повторно, оскільки арешт, накладений на зазначені у клопотанні ліміти ПДВ ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03 травня 2019 року, було скасовано ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 липня 2019 року, яку було постановлено без участі слідчого та без врахування того факту, що зазначені ліміти ПДВ є, окрім іншого, знаряддям кримінального правопорушення, а тому відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України. Зазначала що ТОВ «Світо-Трейд» має ознаки фіктивності.

Присутній у судовому засіданні представник власника майна, щодо якого вирішується питання про арешт адвокат ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечував, зазначав що суми ліміту ПДВ не можуть бути речовим доказом. Долучив письмові докази на підтвердження реальності господарської діяльності ТОВ «Світо-Трейд».

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши пояснення присутніх у судовому засіданні учасників провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, у судовому засіданні було встановлено, що СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000285, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 205 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03.05.2019 року клопотання старшого слідчого з ОВС СУ ВРКП транзитно-конвертаційних груп СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , про арешт майна було задоволено та накладено арешт на суму грошових коштів ТОВ «Світо-Трейд» ()в системі електронного адміністрування ПДВ (реєстраційний ліміт) в Державній фіскальній службі України (код 39292197) за адресою м. Київ вул. Львівська площа, 8 в розмірі 10 201 738,86 грн., на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10.07.2019 року зазначений арешт було скасовано, при чому підставою для скасування арешту майна було те, що орган досудового розслідування не представив слідчому судді належних доказів для безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження.

Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, сукупність наданих слідчим та досліджених в судовому засіданні доказів, що, в свою чергу не були досліджені при вирішенні питання про скасування арешту майна, з метою запобігання можливості передачі та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, беручи до уваги наявність достатніх підстав вважати, що воно набуте кримінально протиправним шляхом, є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні постановою слідчого від 11 квітня 2019 року, а також з метою запобігання прихованню та подальшому незаконному використанню такого майна, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повторного накладення арешту на суму грошових коштів ТОВ «Світо-Трейд» ()в системі електронного адміністрування ПДВ (реєстраційний ліміт) в Державній фіскальній службі України (код 39292197) за адресою м. Київ вул. Львівська площа, 8 в розмірі 10 201 738,86 грн., на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 310, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
Клопотання старшого слідчого з ОВС СУ ВРКП транзитно-конвертаційних груп СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000285, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 205 КК України задовольнити.

Накласти арешт на суму грошових коштів ТОВ «Світо-Трейд» ()в системі електронного адміністрування ПДВ (реєстраційний ліміт) в Державній фіскальній службі України (код 39292197) за адресою м. Київ вул. Львівська площа, 8 в розмірі 10 201 738,86 грн., на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Повний текст ухвали буде проголошено о 08 годині 04 хвилин 18 липня 2019 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1