Справа № 443/1206/19
Провадження № 1-кс/456/1389/2019
УХВАЛА

судового засідання

06 вересня 2019 року слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 розглянувши скаргу представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 на бездіяльність Жидачівського ВП Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення у ЄРДР,-

В С Т А Н О В И В :

Представник заявника адвокат ОСОБА_5 звернувся 13.08.2019 рдо слідчого судді зі скаргою, у якій просить зобов`язати Жидачівський ВП Стрийського відділ поліції ГУНП у Львівській області, прийняти та невідкладно зареєструвати подану ОСОБА_4 заяву про вчинення злочину до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати за цією заявою досудове розслідування.
В обґрунтування скарги поклався на те, що 03.08.2019 р. ОСОБА_4 подав до Жидачівського ВП Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області заяву про вчинення відносно нього кримінального правопорушення. Однак, вказана заява у ЄРДР внесена не була, жодної відповіді від поліції щодо його заяви про скоєння злочину він не отримував,. Тому вважає, що Жидачівський ВП Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області своєю бездіяльністю порушує основоположні принципи кримінального провадження щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, що є грубим порушенням норм ст. 214 КПК України.

Заявник ОСОБА_4 та його представник адвокат ОСОБА_5 у судове засіданні не з`явились, хоча належним чином були повідомлені про час та місце судового розгляду, про причину неявки суд не повідомили.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні проти скарги заперечив, просив в її задоволенні відмовити, так як підстав для внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 немає.

Слідчий Жидачівського ВП Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області у судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце судового розгляду, про причину неявки суд не повідомив.

Проаналізувавши скаргу та додані до неї матеріали, заслухавши думку прокурора, прихожу до наступного висновку.

Згідно ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.

Статтею 68 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив

кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За приписами ст. 5 КПК України, процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Відповідно до ч.1ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 2 ст. 8 та ч. 5 ст. 9 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні та кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права.

ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ висловлює сталу позицію, вказуючи у своїх рішеннях на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (рішення у справах "Ніконенко проти України" від 14.11.2013 року, п.44, "Мута проти України" від 31.07.2012 року, п. 61, "Карабет та інші проти України" від 17.01.2013 року, п.259).

Відповідно до вимог ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому слідстві може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що 03.08.2019 року ОСОБА_4 подав до Жидачівського ВП Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області заяву про вчинення відносно нього злочину. Зокрема просив прийняти міри до 3-х невідомих осіб, які 03.08.2019 р. близько 20:30 год. у смт. Журавно, біля торгового центру «Рукавичка» словесно погрожували йому фізичною розправою, перешкоджали доступу до приватного транспортного засобу та один із них пошкодив його транспортний засіб зробивши подряпину на правому крилі. Дані погрози він сприйняв як загрозу свому життю та здоров`ю, оскільки один з них приставив йому до спини ключ автомобіля котрий він спочатку сприйняв як холодну зброю. Вказана заява була

прийнята уповноваженим працівником Жидачівського ВП Стрийського ВП ГУНП у Львівській області та зареєстрована у ЖЕО за № 3512./а.с.3/

Також встановлено, що станом на дату звернення заявника до слідчого судді, посадовими особами Жидачівського ВП Стрийського ВП ГУНП України в Львівській області не внесено відомості до ЄРДР за його повідомленням про вчинене кримінальне правопорушення.

На думку слідчого судді, подана заявником ОСОБА_4 заява від 03.08.2019 р. відповідає за формою та змістом заяві про вчинення злочину та формально містить відомості про можливі кримінальні правопорушення.

З врахуванням встановлених обставин, вважаю, що така бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР є безпідставною, оскільки виходячи із аналізу положень ст. 214 КПК України, після отримання заяви про вчинене кримінальне правопорушення, прокурор, слідчий зобов`язаний не пізніше 24 годин внести відповідні відомості до ЄРДР.

Разом з цим, системний аналіз положень п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України; п. 1 розділу 2 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 17.08.2012 р. № 69, дає підстави для висновку, що прокурор вносить відомості до ЄРДР про попередню правову кваліфікацію повідомленого правопорушення з певною свободою розсуду, тобто може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважають найкращим за даних обставин. Відтак питання попередньої кваліфікації кримінального правопорушення є дискреційними повноваженнями останнього.

Також суд враховує, що відповідно до ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Викладене свідчить, що вимоги ст. 214 КПК України при розгляді заяви заявника про вчинення злочину не було дотримано, відтак скарга є обґрунтованою та підлягає до задоволення

Керуючись ст.ст. 110, 291, 303, 306-307, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Скаргу задовольнити.
Зобов`язати Жидачівський ВП Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області внести відомості у ЄРДР на підставі заяви ОСОБА_4 від 03 серпня 2019 року та розпочати досудове розслідування.
Ухвалу для виконання надіслати до Жидачівського ВП Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1