Справа № 461/8771/19
Провадження № 1-кс/461/9761/19
УХВАЛА

13.11.2019 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000800 від 11 листопада 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
До суду надійшло відповідне клопотання слідчого, яке вмотивоване тим, що 11 листопада 2019 року о 10 годині 43 хвилини до Шевченківського ВП ГУНП у Львівській області від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 під час бійки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , вбив ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В ході досудового розслідування, під час проведення огляду трупа ОСОБА_6 12 листопада 2019 року, виявлено та вилучено одяг трупа: светр, майку, штани, шкарпетки, які упаковано у картонні коробки, які опечатано бірками з пояснювальними написами.

Слідчий зазначає, що вищевказані вилучені речі підшукані, використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, відтак необхідно забезпечити збереження речових доказів, шляхом накладання арешту.

Слідчий у клопотанні просив розгляд справи здійснювати без його участі.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась у зв`язку з відсутністю відповідних клопотань сторін провадження.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000800 11 листопада 2019 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

12 листопада 2019 року, в ході огляду трупа ОСОБА_6 , виявлено та вилучено одяг трупа: светр, майку, штани, шкарпетки, які упаковано у картонні коробки, які опечатано бірками з пояснювальними написами, що підтверджується протоколом огляду трупа від 12 листопада 2019 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження.

Судом встановлено, що на підставі постанови слідчого СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 від 12 листопада 2019 року вилучені речі визнано речовим доказом у кримінальному провадженні№0000800.

Слідчий довів, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Метою накладення арешту на вилучені предмети є збереження речових доказів.
Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт майна. Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, що перешкоджатимуть збереженню речових доказів.
Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, беручи до уваги, що є достатні підстави вважати, що збереження речових доказів необхідне для здійснення належного досудового розслідування кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого.

Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно (речі), тимчасово вилучене 12 листопада 2019 року, в ході в огляду трупа ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме: светр, майку, штани, шкарпетки, які упаковано у картонні коробки, які опечатано бірками з пояснювальними написами.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1