ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 551/824/19 Номер провадження 11-сс/814/791/19Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2019 року м. Полтава

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду у складі:
головуючого - судді ОСОБА_2
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря
судового засідання ОСОБА_5
прокурора ОСОБА_6
підозрюваного ОСОБА_7
захисника ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції матеріали судового провадження за клопотанням по кримінальному провадженню №0000267 за апеляційною скаргою підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Шишацького районного суду Полтавської області від 16.10.2019,-
ВСТАНОВИЛА:
Цією ухвалою клопотання слідчого СВ Шишацького ВП Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_9 погодженого прокурором Шишацького відділу Миргородської місцевої прокуратури ОСОБА_10 задоволено та підозрюваному
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Полтава, українцю, громадянину України, з середньо-спеціальною освітою, розлученому, маючому на утриманні малолітню дитину, офіційно не працюючому, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимому,

продовжено строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 18.11.2019.

Дія ухвали закінчується 18.11.2019.

Приймаючи таке рішення слідчий суддя врахував наявність: обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які не відпали та не зменшились, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання його винуватим у вчиненні особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання від 7 до 15 років позбавлення волі і необхідність проведення слідчих дій, у зв`язку з чим було продовжено строк досудового розслідування до 18.11.2019.

У апеляційній скарзі підозрюваний ОСОБА_7 просить суд змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт з 21 год. до 7 год. ранку.
Свої вимоги апелянт мотивує тим, що він ОСОБА_7 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України не вчиняв, а його ОСОБА_7 самозахист призвів до смерті ОСОБА_11 , через це оголошена йому підозра є не обґрунтованою. Крім того, він - підозрюваний ОСОБА_7 сам зателефонував до поліції та повідомив про подію, має міцні соціальні зв`язки, місце проживання, неофіційно працював, тому ризики, передбачені ст. 177 КПК України слідчим не доведені.
Заслухавши доповідь судді, підозрюваного та його захисника, які підтримали подану апеляційну скаргу з підстав у ній наведених, думку прокурора, який, посилаючись на законність оскаржуваного рішення слідчого судді просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, вивчивши матеріали судового провадження за клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , колегія суддів дійшла наступного висновку.

Частина 1 ст. 404 КПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Під час апеляційного розгляду встановлено, що у провадженні СВ Шишацького ВП ГУНП в Полтавській області перебуває кримінальне провадження №0000267 від 19.08.2019 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України (а.п. 3).
Органами досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_7 19.08.2019 приблизно 20 год. 30 хв.( точний час вчинення злочину органами досудового розслідування не встановлено) знаходився спільно із своїм братом ОСОБА_11 в житловому будинку за місцем проживання, що розтошаваний за адресою: АДРЕСА_1 , де під час спільного вживання алкогольних напоїв між ОСОБА_7 та ОСОБА_11 на грунті давнішніх особистих неприязних відносин виникла сварка, та у ОСОБА_7 виник умисел на заподіяння умисного вбивства свого брата ОСОБА_11 .. Із цією метою ОСОБА_7 , перебуваючи на вказаному місці, маючи умисел на умисне вбивство ОСОБА_11 , взявши до рук дерев`яний предмет схожий на биту, який знаходився в кімнаті будинку, останнім наніс множинні удари по тілу та голові ОСОБА_11 ..

Від отриманих тілесних ушкоджень потерпілий ОСОБА_11 помер на місці. Згідно лікарського свідоцтва про смерть №174 від 20.08.2019 причиною смерті потерпілого ОСОБА_11 став крововилив у мозок, перелом кісток черепа,тупа травма голови. Таким чином ОСОБА_7 заподіяв своїми умисними діями смерть ОСОБА_11 , після чого повідомив про вчинений злочин до поліції по номеру допомоги "102" (а.п.38-39).

20.08.2019 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, а саме в умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині (а.п. 38-39).
11.10.2019 прокурором Мирогородської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_12 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000267 від 19.08.2019 продовжено до трьох місяців, а саме до 18.11.2019 (а.с. 47-48).

11.10.2019 слідчий СВ Шишацького ВП ГУНП в Полтавській області лейтенант поліції ОСОБА_9 , звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Шишацького відділу Миргородської місцевої прокуратури ОСОБА_10 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 , мотивуючи тим, що підозрюваний під загрозою покарання може: 1)переховуватися від органів досудового розслідування та суду; 2)незаконно впливати на учасників кримінального провадження; 3)знищити сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Слідчий суддя вказав, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце, підтверджуються достатніми, на даному етапі розслідування доказами, і у висновках, які зробив орган досудового розслідування, чогось необґрунтованого чи довільного не встановлено. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Розглядаючи клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування виняткового запобіжного заходу та умови, за яких продовження строку тримання під вартою є можливим.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, колегія суддів вважає, що сукупність матеріалів провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для подальшого обмеження свободи підозрюваного ОСОБА_7 , оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Доводи обвинуваченого в апеляційній скарзі, щодо відсутності обґрунтованої підозри, колегія суддів вважає необгрунтованими зогляду на наступне.

Обгрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_7 , підтверджується зібраними вагомими доказами під час досудового розслідування, а саме даними: рапорту помічника чергового Шишацького ВП ОСОБА_13 , згідно яких 19.08.2019 о 20.33 год. надійшло повідомлення із служби 102 про те, що 19.08.2019 о 20.31 год. за адресою: вул.Центральна 22 с. Порсалівка Шишацький р-н Полтавська обл., заявник ОСОБА_7 , (мобільний номер телефону НОМЕР_1 ) вбив свого брата ОСОБА_11 ,1986 року народження (а.с.4); протоколу обшуку від 20.08.2019 згідно яких виявлено труп потерпілого ОСОБА_11 з ознаками насильницької смерті, а також вилучені речові докази, що зберегли на собі сліди злочину (а.с.5-13);протоколу огляду місця події від 20.08.2019 згідно яких виявлено та вилучено дерев`яну биту зі слідами РБК, тобто, що зберегла на собі сліди злочину та є знаряддям вчиненого злочину(а.с.17-18); протоколів допитів свідків ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , згідно яких останні підтвердили, що прибувши на виклик на місце пригоди вони виявили ОСОБА_7 , який повідомив їм, що він убив свого брата ОСОБА_11 під час сварки (а.с.25-26, 27-29).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

При цьому, слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_7 до вчинення злочинів, підозри які йому повідомлені, є вірогідними та достатніми для застосування щодо нього обмежувального заходу, з чим погоджується і колегія суддів.

Крім того, слідчий суддя правильно врахував, що 11.10.2019 було продовжено строк досудового розслідування до 18.11.2019, оскільки необхідно провести ряд слідчих (розшукових) дій, а саме: здійснити тимчасовий доступ до інформації, яка надходила 19.08.2019 на скорочений номер допомоги «102» ГУНП в Полтавській області з вилученням копії аудіо запису повідомлення ОСОБА_7 про вчинений ним злочин; отримати висновки експертів; виконати інші слідчі дії, необхідність яких може виникнути в ході проведення досудового розслідування; виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження.

Під час апеляційного перегляду прокурор, захисник повідомили, що строк досудового розслідування по кримінальному провадженню продовжений до 18.11.2019.

Враховуючи надані стороною обвинувачення докази на підтвердження у даному кримінальному провадженні обґрунтованої підозри, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про її наявність. Крім того, відповідно до практики ЄСПЛ, недостатньо аби правоохоронні органи «добросовісно підозрювали особу». Повинні бути надані принаймні деякі факти чи інформація на підтвердження того, що особа підозрюється у вчиненні злочину обґрунтовано (рішення «Ільгар Маммадов проти Азербайджану» і рішення «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства»), що має місце в даному випадку та зазначено вище.

Тому доводи підозрюваного ОСОБА_7 про відсутність обґрунтованої підозри, є неспроможними.

Разом з тим, з урахуванням конкретних обставин кримінального провадження та даних про особу підозрюваноого, в їх сукупності, колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді в частині доведеності наявності у даному кримінальному провадженні всіх зазначених у клопотанні ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, які не мінімізувалися. Через це доводи апелянта у цій частині є безпідставними.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Так, наявні в матеріалах кримінального провадження факти та обставини, на які посилається орган досудового розслідування у клопотанні та доведені прокурором в судовому засіданні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на учасників кримінального провадження, що у свою чергу дає підстави для застосування до нього одного із запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, з метою забезпечення кримінального провадження.

На даному етапі розслідування на думку колегії суддів лише такий запобіжний захід як тримання під вартою зможе дієво запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, доведеним прокурором під час розгляду клопотання щодо ОСОБА_7 , що виключає можливість обрання щодо ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу.

У зв`язку з викладеним, колегія суддів вважає, що слідчий суддя, враховуючи конкретні обставини злочину, дані про особу підозрюваного, наявність обґрунтованої підозри, встановлених ризиків, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно якої рішення суду повинно забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, дійшов до правильного висновку про продовження підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою у межах досудвого розслідування до 18.11.2019, який здатний достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним у вчиненні особливо тяжкого злочину, покладених на нього обов`язків.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою, а не домашній арешт, як просить апелянт, має забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів - не виявлено.

З огляду на вказане підстав для скасування ухвали слідчого судді щодо підозрюваного ОСОБА_7 , як про це вказує в апеляційній скарзі підозрюваний, колегією суддів не встановлено.

Керуючись ст.ст. 376, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:
Апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Шишацького районного суду Полтавської області від 16.10.2019 щодо ОСОБА_7 без змін.

СУДДІ:
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4