Справа № 703/682/19

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2019 року м.Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області у складі колегії
судді - доповідача ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
з секретарем ОСОБА_4 ,
під час судового розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0001840, відомості про яке внесено до ЄРДР 01.10.2018 року за обвинуваченням
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Сміла Черкаської області, українця, громадянина України, із середньою освітою, старшого водія-електрика радіолокаційного відділення військової частини НОМЕР_1 , не одруженого, не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , тримається під вартою у ДП "Черкаське СІЗО"
у вчиненні злочину, передбаченому ч.1 ст.115 КК України
за участю
прокурора ОСОБА_6 ,
потерпілої ОСОБА_7 ,
представника потерпілої ОСОБА_8
захисника-адвоката ОСОБА_9 ,
у присутності обвинуваченого ОСОБА_5 ,
встановив:
під час судового розгляду прокурор ОСОБА_6 , що здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому, оскільки такий закінчується 05 жовтня 2019 року, а ризики, які існували до цього існують і на даний час, зокрема ризики переховувавання від суду, впливу на свідків та вчинення іншого кримінального правопорушення. Вказував, що обвинувачений негативно характериється, схильний до порушень військової дисципліни, до вчинення злочину, у якому він обвинувачується, вчинив ще одне кримінальне правопорушення, провадження по якому на даний час розглядається Городищенським районним судом. Просив також, враховуючи вчинення ОСОБА_5 злочину із застосуванням насильства, не застосовувати щодо нього положення ч. 4 ст. 183 КПК України та не визначати розмір застави.
Потерпіла та її представник підтримали внесене клопотання про продовження застосованого запобіжного заходу.
Захисник та обвинувачений заперечували проти продовження застосованного запобіжного заходу, вважали, що ризики, які існували раніше зменшилися так як майже всі докази у кримінальному провадженні досліджені судом.
Суд, вислухавши учасників судового засідання, приходить до наступного.

Згідно ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Діючим кримінально-процесуальним законом передбачено застосування запобіжних заходів з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання будь-яким спробам перешкоджання проведення досудового розслідування та судового провадження (ризики). Крім того, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри вчинення особою кримінального правопорушення (ст.177 КПК України).
Стаття 178 КПК України зобов`язує суд при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім ризиків, визначених у статті 177 КПК України, на підставі наданих сторонами матеріалів кримінального провадження оцінити в сукупності всі обставини, що можуть вплинути на прийняття цього рішення, перелік яких, крім іншого, міститься у частині 1 вказаної норми.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосовується виключно у випадках, передбачених частиною 2 статті 183 КПК України.
Згідно з п.3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

Однак, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загальногромадянських прав та інтересів потерпілих. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

При розгляді питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, суд враховує, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, пов`язаного з настанням смерті людини, стосовно нього в іншому суд розглядається кримінальне провадження за ч.2 ст.190 КК України, за даними, що вказані у обвинувальному акті вчинив злочин у стані алкогольного сп`яніння, що вказує на ризик переховуватися від суду та вчинити інший злочин. Крім того, суд враховує, що ОСОБА_5 не має міцних соціальних зв`язків, осіб, які б потребували його постійного догляду, тому, на думку суду,існують ризики переховуватися обвинуваченого від суду, продовжити злочинну діяльність та вважає продовження застосування раніше обраного запобіжного заходу є обгрунтованим.

Разом з тим, враховуючи, що майже всі докази під час судового розгляду обвинувального акту досліджені у судовому засіданні, суд вважає, що ризики, що існували раніше зменшилися, а тому є можливим визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Керуючись ст. 8,9,11, 314, 314-1, 315 КПК України, суд
постановив:
Продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб до 29 листопада 2019 року включно.
Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України.
Розмір застави визначити у межах 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 384200 гривень, після внесення якої обвинувачений звільняється з-під варти, якщо у уповноваженої особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає його тримання під вартою.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Обвинувачений або застоводавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до суду у встановлений час, не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити на строк 2 місяці.
Роз`яснити, що учасники процесу не позбавлені права звернення до суду у встановленому законом порядку з клопотанням про зміну чи скасування запобіжного заходу впродовж судового розгляду кримінального провадження.
Ухвала підлягає негайному виконанню, однак може бути оскаржена в частині продовження строку тримання під вартою до Черкаського апеляційного суду через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Копію ухвали направити до ДП «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання та вручити обвинуваченому ОСОБА_5 .
Повний текст ухвали проголошений 04 жовтня 2019 року.

суддя-доповідач : ОСОБА_1

судді: ОСОБА_2 ОСОБА_3