Провадження №: 1-кс/755/5620/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" серпня 2019 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_5 у кримінальному проваджені №0006374 від 30.07.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Килія Одеської області, громадянина України, з вищою освітою, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого: 2014 року вироком Приморського районного суду м.Одеса за ч.2 ст.307 КК України на 5 років позбавлення волі з іспитом строком 3 роки (зі слів),-

ВСТАНОВИВ:
Cлідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_5 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження №0006374 від 30 липня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

Згідно мотивів клопотання, органом досудового розслідування встановлено, що 29.07.2019 року, приблизно в 20 годині 10 хвилин, ОСОБА_4 знаходячись разом з ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_3 , де побачили припаркований автомобіль марки «ЗАЗ 1102», державний номерний знак НОМЕР_1 , що належить потерпілому ОСОБА_7 , вартістю 17000 гривень, при цьому у них виник злочиний умисел направлений на незаконне заволодіння вищезазначеним автомобілем.

Реалізуючи свої злочинні дії ОСОБА_4 вступив в злочинну в злочинну змову з ОСОБА_6 з чіткими розподіленими ролей, відповідно до яких ОСОБА_6 мав за допомогою викрутки яку мав при собі, відчинити двері автотранспорту, після чого під`єднати проводи запалювання та завести автомобіль, а ОСОБА_4 мав знаходитись неподалік та оцінювати оточуючу обстановку.

Продовжуючи свої злочинні дії направлені на незаконне заволодіння автомобілем, діючи згідно домовлено плану ОСОБА_6 за допомогою викрутки, яку мав при собі відкрив водійські двері, після чого, під під`єднав проводи запалювання та завів автомобіль, а ОСОБА_4 , який в цей момент знаходився неподалік та слідкував за обстановкою, сів на переднє пасажирське сидіння, двері до якого йому відчинив ОСОБА_6 .

Діючи далі, ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , на викраденому автомобілі з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, а викраденим розпорядились на власний розсуд.

За вказаним фактом 30.07.2019 року було розпочато кримінальне провадження №0006374 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, про що внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

30.07.2019 року, ОСОБА_4 , затримано в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

31.07.2019 року, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 прокурор в судовому засіданні посилається на існування обґрунтованої підозри та ризиків, які дають підстави вважати, що ОСОБА_4 , виходячи з тяжкості кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, що відноситься до тяжкого злочину, може незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, може перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, продовжити злочинну діяльність, переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Підозрюваний ОСОБА_4 просив суд відмовити в задоволенні клопотання слідчого та застосувати до нього більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з тримання під вартою, посилаючись на те, що наміру переховуватись від слідства, здійснювати вплив на свідків та потерпілого не має.

Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши вищенаведені пояснення прокурора, який підтримав клопотання з мотивів викладених у клопотанні та вказав відповідні доводи в судовому засіданні, вислухавши думку підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, відповідно до вимог ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст.177ч.1 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Поряд з цим, положеннями ч.2 ст.177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою Цієї статті.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами ст.178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий мотивує клопотання, свідчать про наявність обставин, які дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, що підтверджується на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які наведені в клопотанні та містяться в долучених до клопотання документах, зокрема: дані протоколу огляду місця події від 30.07.2019 року; дані протоколу допиту потерпілого від 30.07.2019 року; дані протоколу допиту свідків від 30.07.2019 року; дані протоколу допиту підозрюваного від 30.07.2019 року; інші матеріали кримінального провадження.

Разом з тим, відповідно до частини першої ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується, виключно, у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частиною другою ст.183 КПК України визначено перелік злочинів, підстав та умов, за наявності яких слідчий суддя має право задовольнити клопотання про застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до якої тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, у разі, якщо особа переховувалася від органу досудового розслідування, перешкоджала кримінальному провадженню, тощо. Проте, таких обставин у справі не встановлено. Зокрема, в матеріалах кримінального провадження відсутні докази того, що ОСОБА_4 перешкоджав кримінальному провадженню, а доводи прокурора про ймовірні наміри ОСОБА_4 порушити обов`язок щодо дотримання належної процесуальної поведінки, є неаргументованими та не підтверджуються даними, що містяться в матеріалах кримінального провадження.

Поряд з цим, при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує положення п.3 ст.5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини та практику Європейського суду з прав людини, відповідно до яких обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою, при цьому ризик переховування особи від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити, з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтвердити існування такого ризику.

Враховуючи, що інших достатніх та обґрунтованих підстав, крім тяжкості злочину, в клопотанні слідчого не зазначено, слідчий суддя приходить до висновку, що викладені у клопотанні мотиви не можуть служити підставою для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 найбільш суворого запобіжного заходу взяття під варту.

З огляду на вищезазначені обставини, враховуючи поряд з цим, що підозрюваний має постійне місце проживання у м.Києві, в силу ст.89 КК України раніше не судимий, слідчий суддя приходить до висновку, що тримання підозрюваного під вартою є надмірним запобіжним заходом, який покликаний забезпечити його належну поведінку та виконання ним процесуальних обов`язків.

Таким чином, докази та обставини, на які посилається слідчий в клопотанні та прокурор в судовому засіданні, не дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, негативно впливати на хід розслідування справи кримінального провадження, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні, вважає достатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до вимог ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин, на підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні належним чином не доведено підстави необхідності обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

А тому, клопотання слідчого щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає, при цьому, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, який з урахуванням вищезазначених ризиків у кримінальному провадженні, обставин кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваного ОСОБА_4 , на даний час забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання останнім, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Крім того, одночасно з цим, слідчий суддя вважає за необхідне, згідно положень ч.5 ст.194 КПК України, покласти на ОСОБА_4 відповідні обов`язки.

За таких обставин, керуючись вимогами ст.29 Конституції України, ст.5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 208, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Відмовити в задоволенні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м.Києві ОСОБА_5 у кримінальному проваджені №0006374 від 30.07.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 .
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України - запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заборонити ОСОБА_4 до 01 жовтня 2019 року залишати квартиру АДРЕСА_4 щодня з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин ранку наступної доби.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 до 01 жовтня 2019 року відповідно до положень ч.5 ст.194 КПК України, покласти наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м.Києві, уповноваженого на здійснення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні за першою вимогою;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- здати при наявності на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити термін дії обов`язків, покладених судом до 01 жовтня 2019 року.
Звільнити підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти в залі суду.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Виконання даної ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвалу на виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного передати через слідчого у кримінальному провадженні.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.
Роз`яснити, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного обов`язків.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську місцеву прокуратуру №4.
Строк дії ухвали до 01 жовтня 2019 року.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали буде проголошено: 06 серпня 2019 року о 13 годині 20 хвилин.

Слідчий суддя: