Шаргородський районний суд
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 серпня 2019 року

м. Шаргород

Справа 152/1051/19
провадження № 1-кс/152/311/19

Слідчий суддя Шаргородського районного суду Вінницької області
ОСОБА_1 ,
при секретарі судового
засідання ОСОБА_2 ,
за участю
прокурора ОСОБА_3
слідчого СВ Шаргородського ВП Жмеринського
ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України,

встановив:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

29.08.2019 слідчий СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням, яке погоджене із начальником Шаргородського відділу Жмеринської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України у кримінальному провадженні № 0000243 від 27.08.2019.

Клопотання мотивує тим, що ним розглядаються матеріали кримінального провадження № 0000243 від 27.08.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України, в ході розгляду яких встановлено, що 23.08.2019 ОСОБА_5 перебуваючи в селі Михайлівка Шаргородського району Вінницької області біля домоволодіння № 15 по вулиці Лесі Українки, побачив припаркований на узбіччі дороги скутер «HONDA» без державного номерного знака, темно синього кольору і з метою заволодіння транспортним засобом та його подальшого використання у власних цілях підійшов до вказаного скутера, де не маючи будь-якого права керувати чи володіти транспортним засобом, діючи повторно, умисно, таємно, незаконно заволодів належним ОСОБА_7 скутером «HONDA», без державного номерного знака та зник з місця події.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України незаконне заволодіння транспортним засобом, вчинене повторно.

За даним фактом СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області розпочато досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000243, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.08.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України.

28.08.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 винуватим себе у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення визнав.

Автор клопотання просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У обґрунтування клопотання про застосування саме такого виду запобіжного заходу посилається на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, не має постійного місця роботи та зареєстрованого місця проживання і міцних соціальних зв`язків, раніше двічі судимий за незаконне заволодіння транспортними засобами, зник з місця вчинення кримінального правопорушення і в подальшому переховувався від органів досудового розслідування, може здійснювати незаконний вплив на свідків у зв`язку із чим наявні ризики вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень та переховування від органів досудового розслідування та суду.

Вказані обставини, на думку слідчого СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 , свідчать про наявність ризиків, передбачених п. п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, і застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для їх запобігання.
У судове засідання поступило клопотання від ОСОБА_8 , жительки с. Майдан Чапельський Вінницького району Вінницької області із якого вбачається, що підозрюваний ОСОБА_5 є її сином і вона поручається за виконання ним покладених на нього обов`язків відповідно до ст.194 КПК України, зобов`язується за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу та просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистої поруки.

Позиція сторін

У судовому засіданні слідчий СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні.

Прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання і просить його задовольнити, посилаючись на те, що метою застосування даного запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, які вказані у клопотанні, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, раніше двічі судимий за незаконне заволодіння транспортними засобами. Просить застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та вирішити питання про застосування застави в порядку, передбаченому КПК України.

Щодо задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді особистої поруки слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 заперечують через відсутність підстав для його задоволення.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 при розгляді клопотання слідчого заперечували щодо його задоволення, запевняли суд, що ОСОБА_5 щиро розкаюється у скоєному, сприяв розкриттю кримінального правопорушення, не має наміру без дозволу органів досудового слідства залишати місце проживання, буде з`являтися на виклики до слідчого, прокурора, суду, позитивно характеризується за місцем проживання. Просили передати ОСОБА_5 на поруки матері ОСОБА_8 , яка просить про це суд у письмовому клопотанні.

Встановлені обставини із посиланням на докази
Органами досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
27.08.2019 відомості по матеріалах було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0000243 (а.к.4).
28.08.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України (а.к. 12).

Підозрюваний ОСОБА_5 визнав себе винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення (а.к. 14).

Вина ОСОБА_5 підтверджується також зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 28.08.2019 (а.к.5), протоколами огляду речей від 28.08.2019 (а.к.6,9), постановами про визнання речовими доказами (а.к. 7,10), протоколом допиту свідка від 28.08.2019 (а.к.11), протоколом допиту підозрюваного (а.к.14), іншими матеріалами провадження.

Вказані обставини свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України.

Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався

Відповідно до ст. 29 Конституції України, статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР кожен має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійснення з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню ним злочину або його втечі після його вчинення.

За приписами ч.1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також, в тому числі, запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження; незаконно впливати на потерпілого, свідка; вчинити інше правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Частиною 2 статті 177 КПК України встановлено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного постійного місця роботи, навчання; 6) репутацію підозрюваного; 7) майновий стан підозрюваного, та інші, встановлені в ч.1 ст.178 КПК України.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України (ч.1 ст.183 КПК України).

Під час розгляду даного клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя перевірив, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні (ч.1 ст.194 КПК України).

З матеріалів кримінального провадження за клопотанням слідчого СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 вбачається, що 27.08.2019 до ЄРДР за № 0000243 внесено матеріали про виявлення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

28.08.2019 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Трибусівка Піщанського району Вінницької області, жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, не працюючого, одруженого, з повною загальною середньою освітою, раніше судимого 08.12.2004 Замостянським районним судом м. Вінниця за ч.3 ст. 289, ст. 304, ч.1 ст. 357 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на сім років з конфіскацією майна; 26.03.2012 Шаргородським районним судом Вінницької області за ч.2 ст. 289 КК України до покарання у виді п`яти років шести місяців позбавлення волі, звільненого з Стрижавської ВК №81 28.07.2017 по відбуттю строку покарання.

Визначення поняття "обгрунтована підозра" у вчиненні особою кримінального правопорушення сформульовано у правових позиціях ЄСПЛ. Зокрема, у рішенні у справі "Нечипорук і Йонкало проти України" від 21.04. 2011 ЄСПЛ зазначив, що термін "обгрунтована підозра" означає наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Підозра вважається обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням. Це означає, що у слідчого мають бути докази, які вказують на причетність особи до вчинення кримінального правопорушення.

Підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення обґрунтована органом досудового слідства приведеними у клопотанні слідчого доказами, зокрема: заявою потерпілого та його показаннями, протоколами огляду місця події, протоколом огляду речі, показаннями підозрюваного ОСОБА_5 .

Викладені обставини дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, є вірогідною і достатньою для застосування щодо нього обмежувальних заходів, оскільки вказані вище докази з достатньою вірогідністю свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, а питання про оцінку вищенаведених доказів з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення не входить до компетенції суду на даному етапі провадження.

Слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового слідства відносно ОСОБА_5 будь чого очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

При судовому розгляді клопотання ОСОБА_5 пояснив, що винуватим себе у пред`явленій підозрі щодо обставин вчинення кримінального правопорушення визнає. Також повідомив суд, що раніше двічі судимий за незаконне заволодіння транспортними засобами.

Відтак, під час судового розгляду клопотання прокурором ОСОБА_3 та слідчим СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України; наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинювати дії, передбачені п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

При цьому слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 за місцем проживання характеризується позитивно, має сім`ю, розкаюється у скоєному, сприяв розкриттю кримінального правопорушення.

Крім того, автором клопотання слідчим ОСОБА_4 та прокурором ОСОБА_3 не доведено наявність і існування таких ризиків як незаконний вплив на свідків у цьому кримінальному провадженні та переховування від органів досудового розслідування.

Аналіз матеріалів кримінального провадження дає підстави для висновку, що до ОСОБА_5 можливо застосувати більш м`який запобіжний захід, оскільки тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, встановленим у ст.177 КПК України.

З огляду на характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , особи останнього, а також того, що прокурором при розгляді клопотання не доведено необхідність застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для запобігання ризику вчиняти інші кримінальні правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що необхідним і достатнім для запобігання ризику вчинити інше правопорушення є запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійснення з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.

Отже, для запобігання ризику, встановленому у ст.177 КПК України, та враховуючи суспільний інтерес, що полягає у виконанні завдань, які передбачені ст.2 КПК України, зокрема, у захисті інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охороні прав, свобод та інтересів інших учасників кримінального провадження, а також забезпеченні швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування та судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості обвинуваченого, превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п. 79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Харченко проти України" від 10.02.2011, слідчий суддя вважає невиправданим застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та достатнім застосування щодо нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, а саме домашнього арешту на період доби з 20 години до 06 години.

Відповідно до ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує також вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків, його майновий і сімейний стан, поведінку до та після вчинення кримінального правопорушення, спосіб вчинення кримінального правопорушення. При цьому, відповідно до правової позиції Конституційного Суду України, яка викладена у рішенні від 08.07.2003 (справа про врахування тяжкості злочину при застосуванні запобіжного заходу), тяжкість вчиненого правопорушення слідчим суддею враховується поряд з іншими обставинами.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно із ст.181 КПК України, домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження… Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців… Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Клопотання ОСОБА_8 , жительки с. Майдан Чапельський Вінницького району Вінницької області про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки задоволенню не підлягає з огляду на те, що воно не відповідає вимогам, визначеним у ст.180 КПК України до такого запобіжного заходу як особиста порука.

Таким чином, на підставі викладеного та керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 181, 183, 186, 193, 194, 196, 203, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_8 про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Трибусівка Піщанського району Вінницької області, жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, не працюючого, одруженого, з повною загальною середньою освітою, раніше судимого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який здійснювати щодобово у період доби з 20 години до 06 години за адресою: АДРЕСА_1 .

Строк дії ухвали визначити протягом двох місяців починаючи з 20 години 00 хвилин 30 серпня 2019 року до 20 години 00 хвилин 30 жовтня 2019 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком на два місяці обов`язки:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 прокурора, слідчого судді, суду;
2) щодобово у період доби з 20 години до 06 години не залишати місце проживання: АДРЕСА_1 ;
3) повідомляти слідчого СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 , прокурора, слідчого суддю, суд про зміну місця свого проживання.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного до Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області.

Органу Національної поліції негайно поставити підозрюваного ОСОБА_5 на облік і повідомити про це слідчому СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 .

Роз`яснити, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного ОСОБА_5 мають право протягом строку, на який до нього застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з`являтися в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття провадження в порядку, передбаченому ст.ст. 284, 288, п.2 ч.2 ст.314, ч.6 ст.340, ст.417, п.3 ч.1 ст.346 КПК України.

Копію ухвали вручити підозрюваному ОСОБА_5 негайно після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя : ОСОБА_1