Дата документу 30.08.2019 Справа № 554/7832/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 серпня 2019 року м. Полтава
Слідчий суддя Октябрського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у місті Полтаві ОСОБА_7 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину, працюючого старшим оперуповноваженим сектору кримінальної поліції Покровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
В С Т А Н О В И В:
Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369-2 КК України. В клопотанні орган досудового розслідування необхідність прийняття такого рішення аргументував наступним.
В ході досудового розслідування встановлено, що 12 серпня 2019 року о 10 год. 27 хв. до Покровського відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшло повідомлення зі служби 102 щодо викрадення з території ПАТ «Криворіжтеплоцентраль», яке розташоване за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Електрозаводська 12 А, приналежного обладнання.
В ході проведення досудового розслідування старшим лейтенанти поліції ОСОБА_9 13 серпня 2019 року, у порядку ст. 41 КПК України, працівникам оперативного підрозділу зазначеного відділення поліції надано доручення на проведення слідчих (розшукових) дій з метою встановлення осіб причетних до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
В ході виконання вказаного доручення 19 серпня 2019 року ОСОБА_4 та ОСОБА_10 нібито встановлюються особи причетні до вчинення вказаного злочину, а саме ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .
З цією метою, 19 серпня 2019 року ОСОБА_4 діючи за попередньою змовою групою осіб спільно із ОСОБА_10 , встановили місце знаходження ОСОБА_11 та ОСОБА_12 та запропонували останнім прибути до Покровського відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Усвідомлюючи протиправний характер дій ОСОБА_4 та ОСОБА_10 , 23 серпня 2019 року ОСОБА_13 та ОСОБА_12 звернулись до працівників правоохоронного органу та повідомила про вчинення кримінального правопорушення.
29 серпня 2019 року о 12 год. 15 хв. безпосередньо після одержання неправомірної вигоди, злочинні дії ОСОБА_4 та ОСОБА_10 припинені співробітниками правоохоронних органів, з вилученням одержаної частини суми грошових коштів в якості неправомірної вигоди.
29.08.2019 року в порядку ст. 208 КПК України, безпосередньо після
вчинення злочину затримано оперуповноважених СКП Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 та ОСОБА_10 .
29.08.2019 року ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28, ч. 3 ст. 369-2 КК України.
На підставі викладеного, посилаючись на наявність ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного, у цьому ж провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий просить обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити повністю. Вказав, що підозрюваний має у власності квартиру.
Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив обрати відносно нього більш м`який запобіжний захід. Вказав, що у нього є сім`я, дитина-інвалід з дитинства, батьки - пенсіонери, які постійно хворіють.
Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, оскільки ризики не доведені, підозра не обґрунтована. Просив обрати запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, враховуючи стан здоров`я підозрюваного та його сімейний стан.
Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до такого висновку.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
Згідно ч. ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
29.08.2019 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
29.08.2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369-2 КК України.
В матеріалах провадження містяться достатні дані, які переконують суд у тому, що підозрюваний міг вчинити інкримінований йому злочин, висунута підозра є обґрунтованою. При цьому слідчим суддею при обранні запобіжного заходу лише перевіряється наявність вагомих доказів, що можуть свідчити про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Питання щодо доведеності чи недоведеності вини підозрюваного не являється предметом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Так, слідчому судді надані докази, які на думку суду свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369-2 КК України, що підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: заявами ОСОБА_13 та ОСОБА_12 від 23.08.2019 р., протоколами допитів як свідків ОСОБА_12 та ОСОБА_11 від 27.08.2019 р., рапортом о/у ДУ ДВБ в Дніпропетровській області ОСОБА_14 від 23.08.2019 р., протоколом прийняття заяви від ОСОБА_11 від 23.08.2019 р., протоколом огляду та вручення грошових коштів від 29.08.2019 р., протоколом обшуку приміщення Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області від 29.08.2019 р., протоколом огляду місці події від 29.08.2019 р. в ході якого біло вилучено грошові кошти в сумі 5000 гривень., протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 29.08.2019 р., протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 29.08.2019 р., протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 29.08.2019 р. іншими матеріалами кримінального провадження.
- наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного, у цьому ж провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
- жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним ризикам.
Суд, у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 в їх сукупності, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим, вік та стан його здоров`я, міцність соціальних зв`язків в місці його проживання, репутацію, майновий стан.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого та необхідність застосування щодо підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У відповідності до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Одночасно, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує не доведеність на даний момент стороною обвинувачення наявності обставин, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України, а відтак вважаю за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , обставини його вчинення, зважаючи на дані про особу підозрюваного, а також на ризики переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного, у цьому ж провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, суд вважає, що застава у межах, визначених ст. 182 КПК України нездатна забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 288 150 грн. та достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися з м. Кривий Ріг Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України в Україну.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, 182-183, 193-194,196-197, 199, 202, 205, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання слідчого задовольнити.
Обрати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах строку тримання під вартою, передбаченого ч. 1 ст. 197 КПК України, строком на 60 днів, який обчислювати з 12 год. 15 хв. 29 серпня 2019 року.
Кінцевим днем тримання під вартою визначити 27.10.2019 року, 12 год. 15 хв.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися з м. Кривий Ріг Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України в Україну.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1