Справа № 755/8894/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" червня 2019 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши виконання вимог ст.ст. 171, 172 КПК України за клопотанням слідчого з ОВС десятого СВ РКП СУ ФР ГУ ДФС в м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна, в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №000365 від 17 травня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 205 КК України,

в с т а н о в и в:

Слідчий з ОВС десятого СВ РКП СУ ФР ГУ ДФС в м. Києві ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт майна на суму податку на додану вартість в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ), що рахується за платником податків ТОВ «Кватерстаф ЛТИ», яка перебуває на податковому обліку в ДПІ в Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві.

Так, відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним з заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години.

Статтею 171 вказаного Кодексу передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Однак, у цьому випадку, у клопотанні слідчого про арешт майна не зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Так, в клопотанні зазначено, що підставою накладення арешту на майно є збереження речових доказів, що відповідає вимогам ст. 98 КПК України, поряд з цим до матеріалів клопотання не долучено постанови про визнання майна речовим доказом кримінальному провадженні №000365.

За таких умов, слідчий суддя приходить до однозначного висновку, що дане клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, у зв`язку з чим останнє підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків в сімдесят дві години.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-2, 7-29, 131-132, 170-173, 309, 372-376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотанням слідчого з ОВС десятого СВ РКП СУ ФР ГУ ДФС в м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна, в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №000365 від 17 травня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 205 КК України повернути прокурору для усунення недоліків в сімдесят дві години.
Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою до виконання на всій території України.

Слідчий суддя ОСОБА_1