АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 11-сс/793/230/19 Справа № 699/203/19 Категорія: ст. 183, 193 КПК УкраїниГоловуючий у першій інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2019 року колегія суддів судової палати в кримінальних справах Апеляційного суду Черкаської області в складі:

головуючого суддів при секретарі ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ОСОБА_4 ОСОБА_5
за участю прокурораОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 24 квітня 2019 р., якою відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

уродженця м. Цюрупинськ Херсонської області, без постійного місця

реєстрації, жителя

АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою освітою,

непрацюючого, одруженого, раніше судимого 30.04.2010 року вироком

Цюрупинського районного суду Херсонської області за ч. 3 ст. 187 КК

України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 7 років 6

місяців, звільнений 29.05.2015 року умовно-достроково на 1 рік 8 місяців 29

днів на підставі ухвали Казанківського районного суду Миколаївської

області від 21.05.2015 року,

продовжено строк тримання під вартою на двадцять дев`ять днів, в межах строку досудового розслідування, тобто до 22 травня 2019 року включно.

Одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_8 обов`язків, передбачених КПК України визначено заставу в розмірі 130 розмірів прожиткового мінімуму, що становить 249 730 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною чи юридичною особою. У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_8 наступні обов`язки: не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; прибувати на виклик до суду.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначено до 22.05.2019 року включно, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

в с т а н о в и л а :

Слідчий СВ Корсунь-Шевченківського відділення поліції Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 23.04.2019 р. звернувся до слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області із клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 у кримінальному провадженні № 0000092 від 21.02.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України. Клопотання погоджено прокурором Корсунь-Шевченківського відділу Звенигородської місцевої прокуратури ОСОБА_10 .

Клопотання мотивує тим, що органами досудового розслідування ОСОБА_8 підозрюється в тому, що він 21.02.2019 року, близько 09.00 год., перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, заходячись у будинку домоволодіння, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , фактичним користувачем якого являється його дружина ОСОБА_11 з якою останній проживав протягом останнього часу разом з дітьми, на ґрунті довготривалих неприязних відносин з останньою, маючи умисел, направлений на умисне пошкодження чужого майна, вчиненого шляхом підпалу, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з метою пошкодження майна, реалізуючи свій злочинний умисел за допомогою запальнички підпалив диван, що знаходився в спальній кімнаті вказаного будинку, чим спричинив займання вказаного дивану та будинку. В результаті умисних протиправних дій ОСОБА_8 , вищевказаний будинок та речі побуту, які знаходились в ньому були знищені в наслідок термальної дії відкритого полум`я, а потерпілій ОСОБА_11 завдано матеріального збитку на орієнтовну суму 250 000 гривень.

21.02.2018 року вказане кримінальне провадження внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000092.

В порядку ст. 208 КПК України підозрюваний не затримувався.

22.02.2019 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

25.02.2019 ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області до підозрюваного ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 25 квітня 2019 року. Досудове розслідування не завершено у зв`язку з тим, що необхідно виконати ряд слідчих дій, а саме: витребувати з Черкаського НДВКЦ МВС України матеріали судової будівельно-технічної експертизи за ухвалою Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області (справа №699/203/19 номер провадження №1-кс/699/74/19) від 25.03.2019, яка необхідна для встановлення точного розміру матеріальних збитків, що своїми діями завдав ОСОБА_8 ; призначити судову пожежно-технічну експертизу; виконати вимоги ст.ст. 290-291, 293 КПК України; прийняти законне процесуальне рішення у кримінальному провадженні, а тому, оскільки провести зазначені слідчі дії у передбачений законом строк не представилося можливим з об`єктивних причин, у органу досудового розслідування виникла необхідність у продовженні строку тримання ОСОБА_8 під вартою на 30 днів.

Ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 24 квітня 2019 року клопотання слідчого задоволено частково та продовжено строк тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_8 на двадцять дев`ять днів, в межах строку досудового розслідування, тобто по 22 травня 2019 року включно. Ухвала слідчого судді мотивована тим, що на час розгляду вказаного клопотання не зменшились ризики, що стали підставою для обрання зазначеного запобіжного заходу.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, захисник-адвокат ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій порушує питання про скасування ухвали слідчого судді, як незаконної та постановлення нової ухвали, якою відмовити в задоволенні клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_11 .

В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказує, що попередньою ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 25 лютого 2019 року ОСОБА_8 обрано запобіжний захід тримання під вартою строком на шістдесят днів - до 25 квітня 2019 року включно.

Відповідно до ч. 1 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Однак, ці вимоги закону слідчим і прокурором не були дотримані та всупереч вказаної норми клопотання слідчого СВ Корсунь-Шевченківського ВП Звенигородського ВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_9 про продовження строку тримання під вартою датовано 23 квітня 2019 року та цього ж дня погоджено прокурором Корсунь-Шевченківського відділу Звенигородської прокуратури ОСОБА_10 . За один день до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, тобто 24 квітня 2019 року прокурором подано до суду клопотання про продовження ОСОБА_12 строку тримання під вартою.

Проте, вказує захисник, через таку поспішність клопотання не містить викладу обставин, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, викладу обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, а також не містить обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів (п.п.3,5,6 ч. 1 ст. 184 КПК).

Вказує, що в основу оскаржуваної ухвали покладено лише короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_8 та правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням ч. 2 ст. 194 КК України.

Також апелянт зазначає, що в порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 199 КПК України, в клопотанні не обґрунтовано, яким чином більш м`які запобіжні заходи не забезпечать проведення ряду слідчих дій для завершення досудового розслідування, а слідчим та прокурором не надано жодного доказу на підтвердження ризиків, які наведені у клопотанні про продовження строку тримання під вартою.

Крім того, вирішуючи питання про розмір застави в сто тридцять прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 249 730 гривень, слідчим суддею не враховані усі обставини справи, зокрема розмір доходу підозрюваного ОСОБА_8 , а тому вказана грошова сума є невиправдано завищеною.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_7 та підозрюваний ОСОБА_8 підтримали апеляційну скаргу адвоката та просили скасувати ухвалу слідчого судді.

Прокурор заперечив проти апеляційної скарги та просив її відхилити.

Заслухавши суддю доповідача, підозрюваного, захисника, прокурора, вивчивши матеріли кримінального провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. При цьому підставою для застосування такого запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 вказаної вище статті.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього кодексу.

У відповідності до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

На думку колегії суддів, слідчий суддя місцевого суду вірно встановив, що за матеріалами досудового розслідування ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, за вчинення якого передбачене покарання у виді позбавленням волі на строк до десяти років.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет доведеності обставин, передбачених пунктом 1 частини першої статті 194 КПК України, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.

Колегія суддів, оцінюючи в сукупності обставини справи та враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення інкримінованого підозрюваному ОСОБА_8 злочину, вбачає, що обґрунтованість підозри в контексті її розуміння ЄСПЛ присутня.

Колегія суддів погоджується з позицією слідчого судді щодо наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема ризиків можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Колегія суддів вбачає, що слідчий суддя обґрунтовано встановив, що вказані при обранні запобіжного заходу ОСОБА_8 ризики на даний момент не зменшилися, а навпаки залишаються актуальними.

Враховуючи це, колегія суддів вбачає, що на даний час вказаним вище ризикам дієво може запобігти лише такий запобіжний захід як тримання під вартою, й менш суворий запобіжний захід є недостатнім для цього. Тому вбачається, що слідчий суддя обґрунтовано продовжив строк тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_8 .

Керуючись ст. ст. 183, 193, 194, 199, 396, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 24 квітня 2019 року, якою продовжено строк тримання під вартою на двадцять дев`ять днів, в межах строку досудового розслідування, тобто до 22 травня 2019 року включно відносно ОСОБА_8 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий :

Судді :