Провадження №: 1-кс/752/6812/19
У Х В А Л А
старший слідчий в ОВС СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6
ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 та ч.5 ст. 191 КК України як такий, що своїми умисними діями, що виразились у заволодінні шляхом зловживання службовим становищем майном, чим спричинено майнову шкоду в особливо великих розмірах.
Посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий просить застосувати щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави викладені у клопотанні.
Заслухавши прокурора, дослідивши клопотання та матеріали надані до нього, слідчий суддя приходить до наступного.
Досудовим розслідуванням установлено, що в період часу з березня по листопад 2017 року 29.03.2017 голова кредитного комітету ТОВ «ФК «АРС-Капітал» ОСОБА_7 та замісник голови кредитного комітету ТОВ «ФК «АРС-Капітал» ОСОБА_6 будучи службовими особами, використовуючи своє службове становище, діючи умисно за попередньою змовою групою осіб заволоділи коштами ТОВ «ФК «АРС-Капітал» у великих та особливо великих розмірах.
20.12.2018 року ОСОБА_6 повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 та ч. 5 ст. 191 КК України.
20.12.2018 року зазначене повідомлення про підозру було направлено поштою ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 .
Постановою старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого управління Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_4 від 29.01.2019 ОСОБА_6 оголошено в розшук.
Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 18.02.2019 надано дозвол на затримання підозрюваного ОСОБА_6 з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Строк дії даної ухвали визначено терміном у шість місяців із дати постановлення ухвали.
Відповідно до листа Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України від 08.05.2019 громадянин України ОСОБА_6 03.03.2019 перетнув державний кордон України в пункті пропуску Маяки-Удобне в напрямку «Виїзд» та з того часу державний кордон України не перетинав.
Постановою старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого управління Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_4 від 22.05.2019 ОСОБА_6 оголошено в міжнародний розшук.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , виходячи лише з фактичних даних, що містяться в матеріалах клопотання, приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
В рішеннях Європейського суду з прав людини, зазначається, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Отже, на початковій стадії розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
З огляду на вищенаведене, приходжу до висновку про наявність у кримінальному провадженні обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що їх наявність в повному обсязі обґрунтована слідчим.
В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).
На підставі вище викладеного, а також враховуючи дані про особу підозрюваного, обставини протиправної діяльності у якій підозрюється ОСОБА_6 слідчий суддя приходить до висновку про доведеність стороною обвинувачення у клопотанні ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до ч.6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав передбачених ст. 177 КПК України буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений, оголошений в міжнародний розшук. У такому разі, після затримання особи, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Зважаючи на те, що судом встановлено, що ОСОБА_6 переховується від слідства, оголошений у міжнародний розшук, керуючись вимогами ст.ст. 177, 178, 183, 193, ст. 376 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 - задовольнити.
Обрати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кемерове, Російської Федерації, українця, громадянин України, з вищою освітою, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Після затримання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 і не пізніше як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участі підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: