Справа № 640/2824/19
н/п 1-кс/640/2055/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" лютого 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання старшого слідчого Київського ВП ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000546 від 06.02.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, -

встановив:

06.02.2019 старший слідчий Київського ВП ГУ НП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 , звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 юристом 1 класу ОСОБА_4 , в якому просить накласти арешт на вилучені у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса мешкання: АДРЕСА_1 ) блокнот із рукописним текстом, мобільний телефон ТМ «Xiaomi» моделі Redmi 4x ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , мобільний телефон ТМ «Samsung» моделі GT-S5660 SSN: - НОМЕР_3 та банківські карти банку КБ ПАТ «Приватбанк» № НОМЕР_4 та № НОМЕР_5 . Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру схову Київського ВП ГУ НП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.

На обґрунтування клопотань слідчий зазначає, що 05.02.2019 року близько 14-15 годин по провулку Затоківському на відстані близько 300 м від ТРЦ «Караван» за адресою: м. Харків, вул. Героїв Праці, 7 був виявлений громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у якого виявлено і вилучено 24 поліетиленові згортки з кристалічною речовиною білого кольору, які він незаконно зберігав з метою подальшого збуту.

06.02.2019 в ході огляду місця події у ОСОБА_5 вилучені блокнот із рукописним текстом із інформацією щодо розповсюдження наркотичних засобів, мобільний телефон ТМ «Xiaomi» моделі Redmi 4x ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , мобільний телефон ТМ «Samsung» моделі GT-S5660 SSN: - S5660GSMH, на яких міститься інформація щодо розповсюдження останнім наркотичних засобів та психотропних речовин, банківські карти банку КБ ПАТ «Приватбанк» № НОМЕР_4 та № НОМЕР_5 .

Слідчий зазначає, що вилучені у гр. ОСОБА_5 предмети мають по даному кримінальному провадженню значення речових доказів і відповідає критеріям ст. 98 КПК України.

Орган досудового розслідування посилаючись на ч. 1 ст. 98, ч.ч. 1,2,3 ст. 170, ч. 5 ст. 171 КПК України, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, а також враховуючи, що всі вилучені предмети зберегли сліди кримінального правопорушення та інші дані, що мають значення для кримінального провадження, просить накласти арешт на майно вилучене у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання слідчий Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 не з`явився, повідомлявся належним чином. 07.02.2019 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання про накладення арешту на майно без його участі, клопотання підтримує.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, викликався належним чином. 07.02.2019 через канцелярію суду подав заяву, в якій зазначив, що проти задоволення клопотання слідчого про накладення арешту на його майно не заперечує, просить розглянути вказане питання без його участі.

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власників майна та слідчого.

Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що Київським ВП ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000546 від 06.02.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України (а.с. 9).

05.02.2019 в ході проведення огляду за адресою: м. Харків, вул. Героїв Праці, буд. 7, виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначено в протоколі огляду (а.с. 6-8).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідновимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Слідчим доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучені відповідно до протоколу огляду від 05.02.2019 предмети, які зазначені в клопотанні слідчим, підлягають арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого Київського ВП ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000546 від 06.02.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на майно, що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , вилучене 05.02.2019 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: блокнот із рукописним текстом, мобільний телефон ТМ «Xiaomi» моделі Redmi 4x ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , мобільний телефон ТМ «Samsung» моделі GT-S5660 SSN: - НОМЕР_3 та банківські карти банку КБ ПАТ «Приватбанк» № НОМЕР_4 та № НОМЕР_5 , - до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Місцем зберігання арештованого майна визначити Київський ВП ГУ НП в Харківській області, розташований за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, буд. 49, згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1