Тернівський районний суд міста Кривого Рогу
Дніпропетровської області
справа № 215/5253/18
номер провадження № 1-кс/215/1684/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 листопада 2018 року слідчий суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Тернівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Коростень Житомирської області, українця, громадянина України, не працюючого, розлученого, маючого на утриманні неповнолітніх дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у лікаря-психіатра та лікаря-нарколога на обліку не перебуваючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого: 30.09.2015р. Коростенським районним судом Житомирської області за ст.185 ч.2 КК України. Призначено покарання у вигляді штрафу у розмірі 1700 гривень; 08.04.2016р. Коростенським районним судом Житомирської області за ст.185 ч.2 КК України. Призначено покарання у вигляді обмеження волі строком на 1 рік. Звільнений з іспитовим строком 1 рік; 14.03.2018р. Жовтневим районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ст.15 ч.3, ст.185 ч.3 КК України. Призначено покарання у вигляді позбавлення волі строком на 3 роки. На підставі ст.75, ст.76 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком 1 рік;

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001888 від 22.10.2018р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,-
в с т а н о в и в:
29.10.2018р. слідчий СВ Тернівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження ЄРДР №0001888 від 22.10.2018р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється в тому, що будучи раніше судимим, в тому числі за вчинення злочинів проти власності, на шлях виправлення не став, належних висновків не зробив, маючи не зняту і не погашену, у встановленому законом порядку судимість, в період відбуття покарання з іспитовим строком, повторно вчинив кримінальне правопорушення проти власності.
Так, ОСОБА_4 підозрюється в тому, що в період часу з 01.10.2018 р. до 13:00 год. 03.10.2018 р. знаходився поблизу будинку АДРЕСА_3 , територія якого огороджена металевим парканом та на якій знаходився гараж, що належить потерпілій ОСОБА_8 . В цей час у останнього раптово виник прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням у інше приміщення, вчиненого повторно, а саме на майно, що належить ОСОБА_8 , яке зберігалось у вищевказаному гаражі, який розташований на території домоволодіння за вищевказаною адресою та обернення його на свою користь.
Далі, в період часу з 01.10.2018р. до 13:00 год. 03.10.2018р., ОСОБА_4 , реалізуючи свій прямий умисел, діючи повторно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільну небезпеку та протиправність діяння, скориставшись відсутністю потерпілої, свідків і очевидців, впевнившись у тому, що його дії носять таємний характер, переліз через паркан, яким огороджена територія домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , тим самим проник на його територію.
Перебуваючи на території вищевказаного домоволодіння, ОСОБА_4 наблизився до гаражу, вхід до якого обладнаний металевими дверима із замком. Після чого ОСОБА_4 шляхом підбору, за допомогою принесеного із собою ключа, який заздалегідь було ним підготовлено, як знаряддя вчинення злочину, відчинив двері гаражу та таким чином проник до нього.
Продовжуючи реалізацію свого прямого умислу ОСОБА_4 , зайшовши до приміщення гаражу, помітив на підлозі праворуч від входу та визначив для себе як об`єкт свого злочинного посягання тример бензиновий, марки «Gartner bcg-3045», який згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 17/12.1/866 від 23.11.2018 складає 1948,33 гривень, тим самим викрав вказане майно та покинув з вказаним майном гараж та територію домоволодіння та в подальшому обернув його на свою користь.
Своїми умисними діями ОСОБА_4 спричинив потерпілій ОСОБА_8 матеріальну шкоду на суму 1948,33 гривень.
Умисні дії ОСОБА_4 органом досудового слідства кваліфіковано за ч. 3 ст. 185 КК України, за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням в інше приміщення, вчиненого повторно.
Вказані відомості були внесені до ЄРДР №0001888 від 22.10.2018р.

Слідчий посилається, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вчинив кримінальне правопорушення в період іспитового строку, що свідчить про те, що підозрюваний на шлях виправлення не став, належних висновків не зробив, маючи не зняту та не погашену в установленому порядку судимість, повторно, обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, який вчинив в умовах очевидності, ОСОБА_4 усвідомлюючи можливість застосування до нього покарання, передбаченого санкцією інкримінованої йому статті та бажаючи його уникнути, останній може переховуватися від органу досудового розслідування, шляхом неявки до слідчого, прокурора та суду, змінити своє місце проживання, не має постійного джерела доходу, що свідчить про можливість вчинення ним нових злочинів, з метою відшукання грошових коштів для подальшого існування, таким чином може вчинити інші кримінальні правопорушення, соціальні зв`язки слабкі, дітей не має, не одружений, постійного місця роботи не має, слідчий вважає що жоден більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти вищевказаним ризикам, просив суд застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб, визначивши заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вислухавши пояснення прокурора, яка підтримала клопотання з мотивів викладених у клопотанні, навівши наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України; вислухавши пояснення підозрюваного, який просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, вину у вчиненому кримінальному правопорушенні визнав в повному обсязі, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

28.11.2018р. о 14:40 год. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням в інше приміщення, вчиненого повторно.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Окрім того вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, SeriesA, №182), (Erdagoz v. Turkey (Ердагоз проти Туреччини).
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 22.10.2018р.; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 12.11.2018р.; протоколом огляду предмета від 22.10.2018р.; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 06.11.2018р.; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 13.11.2018р.; протоколом огляду предмета від 13.11.2018р.; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 22.10.2018р.; висновком експерта від 23.11.2018р.
Слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим, оскільки з наявних матеріалів вбачається, що існує обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, що відноситься до категорії тяжкого злочину, підозрюваний не має постійного джерела доходів, підозрюється у вчиненні злочину в період відбуття покарання призначеного вироком Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу від 14.03.2018р., таким чином, убачається, що наявні вагомі ризики, що ОСОБА_4 може з метою відшукання грошових коштів для подальшого існування, вчинити інші кримінальні правопорушення. Крім того, усвідомлюючи відповідальність, яка загрожує йому у разі доведеності вини, може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, а також незаконно впливати на свідків.
У рішенні Європейського суду у справі за скаргою «Москаленко проти України», де зазначено, що обґрунтована підозра щодо вчинення заявником тяжкого злочину могла первісно виправдовувати його тримання під вартою. Необхідність забезпечити належний хід провадження (зокрема, для отримання показань свідків) також була достатньою підставою для первісного тримання заявника під вартою. Також вказано, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваного обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.
Слідчий суддя приходить до висновку, що інший, менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст. 177 КПК України, і тримання ОСОБА_4 під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується запобіжний захід, передбачений вказаною нормою закону, а тому клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 є обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення.
Відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України», при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Проте, розглядаючи можливість застосування до підозрюваного альтернативних запобіжних заходів, слідчий суддя, враховуючи вищезазначене, відсутність міцних соціальних зв`язків та наявність обґрунтованих ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Крім того, задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 183 КПК України та вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу.
Оскільки в судовому засіданні доведено необхідність застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, останньому також підлягає визначення розміру застави в порядку передбаченому ч. 3 ст. 183 КПК України з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
При визначені розміру застави, враховую обставини кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, які зазначені вище, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а тому вважаю доцільним визначити ОСОБА_4 відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка з урахуванням положень п. 16 ч. 1 ст. 3 КПК України, становить 35 240 гривень та покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки саме в такому розмірі застава достатня забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків виходячи з усіх обставин справи.
Враховуючи вище викладене, керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 309, 310, 372, 375, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в:
Клопотання задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням у Державній установі «Криворізькій установі виконання покарань (№3)», у межах шістдесяти діб, а саме до 27 січня 2019 року включно.
На підставі частини 3 ст. 183 КПК України визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 35 240 (тридцять п`ять тисяч двісті сорок) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Тернівського районного суду м. Кривого Рогу (отримувач коштів ТУ ДСА в Дніпропетровській області, , банк отримувач: Державна казначейська служба України в м. Києві, МФО 820172, рахунок 7442).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в даному судовому рішенні, протягом строку його дії.
У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою та, у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:
? прибувати до слідчого із встановленою періодичністю;
? не відлучатись із населеного пункту м. Кривий Ріг без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
? повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання, залежно від стадії кримінального провадження;
? здати при наявності на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.
З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя