Справа № 646/731/19
№ провадження 1-кс/646/972/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.02.19 року м. Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , подане в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000326 від 04.02.2019 року, погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вовчанська, Харківської області, громадянина України, не одруженого, середня спеціальна освіта, не працюючого, раніше судимого 20.05.2009 р. Вовчанським районним судом Харківської області за ч. 1 ст. 263 КК України до 2 років позбавлення волі з іспитовим строком на 1 рік, 21.10.2009 р. Вовчанським районним судом Харківської області, за ч. 2 ст. 186, ст. 71 КК України до 5 років позбавлення волі, звільнився за відбуттям строку покарання 24.07.2014 р., що зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -

в с т а н о в и в:
Слідчий СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 звернувся до Червонозаводського районного суду м. Харкова з даним клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що 04.02.2019 р. приблизно о 10 год. 00 хв. потерпіла ОСОБА_7 приїхала за адресою: м. Харків, просп. Гагаріна, після чого направилась до метро «проспекту Гагаріна» де познайомилась з раніше невідомими їй хлопцем ОСОБА_5 та свідком ОСОБА_8 , з якими вона направилась до кафе, де вони разом вживали спиртні напої. По закінченню вживання спиртних напоїв ОСОБА_7 , ОСОБА_5 та ОСОБА_8 вийшли на вулицю та попрямували у бік торгового центру на просп. Гагаріна у м. Харкові, де ОСОБА_7 захотіла справити нужду. В це час ОСОБА_5 захотів відкрито заволодіти речами, належними ОСОБА_7 , та перебуваючи за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, 15, на вулиці приблизно о 12.35 год., де ОСОБА_5 реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, направлений на відкрите заволодіння чужим майном, діючи умисно, з корисливих мотивів, повторно з метою наживи, підійшов до ОСОБА_7 та наніс їй один удар правою рукою у ділянку обличчя, від якого вона впала на землю, після чого ОСОБА_5 зняв з ОСОБА_7 шубу чорну з нутрій та золоті сережки, вихопив чорну шкіряну сумку, у якій знаходились грошові кошти у розмірі 400 гривень та мобільний телефон ТМ «mі». Після чого, ОСОБА_5 , з місця скоєння злочину зник та розпорядився викраденим на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_7 матеріальну шкоду. Є підстави вважати, що підозрюваний не буде виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки, а також, щоб запобігти ризикам передбаченим ст.177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового слідства, а в подальшому від суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 вчинив тяжкий умисний злочин проти власності, не має постійного місця роботи, що свідчить також про те, що він, перебуваючи на волі також може вчинити інше кримінальне правопорушення, може незаконно впливати на потерпілого, свідка, та враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яка відповідно до санкції ч.2 ст.186 КК України загрожує останньому позбавленням волі від 4 до 6 років, і відповідно до ст.12 КК України даний злочин відноситься до категорії тяжких, орган досудового слідства вважає, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив у задоволенні клопотання відмовити, посилаючись на те, що з підозрою він не згоден, ніяких протиправних дій щодо потерпілої він не вчиняв. Просить застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово.

Захисник проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на те, що підозра, пред`явлена ОСОБА_5 є необґрунтованою, ризики, передбачені ст. 177 КПК України прокурором не доведені та є абстрактними. Вважає, що можливо обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, оскільки підозрюваний має постійне місце проживання та реєстрації.
Вислухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відомості про вчинення зазначеного злочину внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000326 від 04.02.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

05.02.2019 р. у рамках здійснення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 свідчать: заява та протокол допиту в якості потерпілої ОСОБА_7 від 04.02.2019 р., протоколи допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , протокол пред`явлення для впізнання за фотознімками підозрюваного, протокол огляду місця події від 04.02.2019 р., постанова про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що підозра є обґрунтованою.

В рішеннях Європейського Суду з прав людини ("Нечипорук, Йонкало проти України" від 21 квітня 2011 року, "Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. "Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 п. 1 Конвенції поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання" (справа "Чеботарь проти Молдови" від 13 листопада 2007 року).

Доводи захисника на необґрунтованість підозри є безпідставними, оскільки слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У відповідності до ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 178 КПК України.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадків за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного, обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Боротюк проти України» від 16.12.2010 р. зазначив, що існує презумпція на користь звільнення з-під варти. Доводи «за» і «проти» такого звільнення не повинні бути «загальними й абстрактними» (див. рішення у справі «Смирнова проти Росії» (Smirnova v. Russia), заяви №№ 46133/99 і 48183/99, п. 63, ECHR 2003-IX (витяги)). У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (див. рішення від 23 вересня 2008 р. у справі «Вренчев проти Сербії» (Vrenсev v. Serbia).

Слідчий суддя вважає, що на момент вирішення питання про запобіжний захід щодо ОСОБА_5 встановлено існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи наведене, наявність зазначених ризиків, та з метою їх запобігання, обґрунтованість підозри, а також те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є найбільш ефективним для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, суд вважає за необхідне клопотання задовольнити та з урахуванням встановлених даних про особу підозрюваного обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Доказів того, що підозрюваний за станом здоров`я не може перебувати в умовах слідчого ізолятора суду не надано. Але при цьому слідчий суддя вважає у відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України можливим встановити підозрюваному ОСОБА_5 заставу в розмірі тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 57630 гривень, що буде достатнім, зможе запобігти ризикам, передбаченим п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного. Вказаний розмір застави не є завідомо непомірним для підозрюваного.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 193, 196 КПК України,
у х в а л и в:
Клопотання старшого слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , подане в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000326 від 04.02.2019 року, погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вовчанська, Харківської області, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 06.04.2019 р.включно, починаючи з 04.02.2019 р.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Визначити розмір застави ОСОБА_5 57630 (п`ятдесят сім шістсот тридцять тисяч) гривень 00 копійок, як достатній для виконання підозрюваним обов`язків, а саме: не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок у національній грошовій одиниці до Червонозаводського районного суду міста Харкова: р/р 6674; МФО 820172; ЄДРПОУ банку 26281249;одержувач ТУДСА України в Харківській області, призначення платежу обов`язково зазначати інформацію про ухвалу суду, який обрав заставу мірою запобіжного заходу, прізвище, ім`я, по-батькові підозрюваного.

У разі внесення застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, на нього покладаються обов`язки, визначені ухвалою суду.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання вказаних обов`язків застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1