печерський районний суд міста києва
Справа № 757/972/19-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 січня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання начальника другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням військової прокуратури Центрального регіону України ОСОБА_3 про арешт майна,-
В С Т А Н О В И В :

11.01.2019 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання начальника другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням військової прокуратури Центрального регіону України ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000075 від 26.12.2018 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що Досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000075 від 26.12.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, здійснюється слідчими територіального управління Державного бюро розслідувань розташованому у м. Києві. Військовою прокуратурою Центрального регіону України здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 займається приватною адвокатською практикою на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю № 3384/10, виданого 19.07.2007 року Київською обласною Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури.

20.12.2018 року ОСОБА_4 укладено з ОСОБА_5 договір № 4/12 «Про надання правових послуг адвоката» (далі Договір) строком на 3 роки.

Встановлено, що в грудні 2018 року у ході проведення начальником сектору протидії корупції Управління захисту економіки в Київській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_6 перевірки антикорупційного законодавства, виявлено порушення з боку директора Державного підприємства та депутата Київської обласної ради ОСОБА_7 , яке полягало у неподанні повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, які виникли у зв`язку з придбанням у власність автомобіля в 2017 році, а також, у отриманні за період 2018 року грошових премій на посаді директора Державного підприємства, на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб. Зокрема, 20.01.2017 ОСОБА_7 придбав автомобіль «Toyota Land Cruiser HZJ100L» VIN НОМЕР_1 вартістю 483 539 грн.

09.01.2018 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Відповідно до реєстраційної картки транспортного засобу, встановлено, що автомобіль марка та модель «Toyota Land Cruiser HZJ100L», д.н.з. НОМЕР_2 , VIN-код НОМЕР_1 , належить на праві власності ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Неподання ОСОБА_7 повідомлення про суттєві зміни в майновому стані щодо придбання вказаного автомобіля за грошові кошти в сумі 483 539 грн., що становить понад 50 прожиткових мінімумів громадян стало підставою для проведення перевірки співробітниками УЗЕ у Київській області ДЗЕ НП України щодо вчинення останнім адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП а також, створило передумови для надання адвокатом ОСОБА_7 - ОСОБА_4 неправомірної вигоди начальнику сектору протидії корупції Управління захисту економіки в Київській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_6

10.01.2019 року постановою прокурора у відповідності до вимог ст.98 КПК України, автомобіль марки та моделі «Toyota Land Cruiser HZJ100L», д.н.з. НОМЕР_2 , VIN-код НОМЕР_1 визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

В клопотанні прокурором зазначено, що з метою забезпечення збереження речового доказу, виникла необхідність на час досудового розслідування накласти арешт на транспортний засіб, який визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

Слідчий надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Таким чином, слідчий суддя, дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль марки та моделі «Toyota Land Cruiser HZJ100L», д.н.з. НОМЕР_2 , VIN-код НОМЕР_1 , який відповідно до реєстраційної картки транспортного засобу належить на праві власності належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 із забороною відчуження, розпорядження та користування майном.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1