У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 листопада 2018 року м. Фастів
Колегія суддів Фастівського міськрайонного суду Київської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участі секретаря ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
захисників обвинувачених адвокатів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 07 листопада 2018 року обвинувальний акт призначено до підготовчого судового засідання.
Вирішуючи питання, пов`язані з підготовкою до судового розгляду прокурор просить призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у відкритому засіданні, вважаючи також, що по справі дотримані всі вимоги, передбачені ст. 291 КПК України.
Захисник ОСОБА_8 , якого підтримали обвинувачені та захисник ОСОБА_9 , подав клопотання про повернення обвинувального акту, оскільки обвинувальний акт не відповідає вимогам Кримінально процесуального кодексу України, а також клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 на запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.
Перевіривши на відповідність вимогам КПК України обвинувальний акт з додатками, колегія суддів приходить до висновку, що його слід повернути прокурору у зв`язку із наступним.
Згідно п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.
Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам ст. 291 КПК України, зокрема, містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Так, у відповідності до вимог ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.
Згідно п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України, обвинувачення це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.
Процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування, відповідно до положень ч. 4 ст. 110 КПК України, є обвинувальний акт, який повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.
Так, у відповідності до вимог ст. 384 КПК України прокурор, суд зобов`язані роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. Письмове роз`яснення прокурора обвинуваченому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду. Обвинувачений у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді довічного позбавлення волі, під час підготовчого судового засідання має право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього судом присяжних.
Дана вимога закону є гарантією права на захист своїх законних інтересів під час судового розгляду справи підозрюваним.
У постанові Верховного Суду України від 25.06.2015 року по справі № 5-111кс15, сформульовано висновок із приводу застосування ст. 384 КПК України, згідно із яким, інформування обвинуваченого про можливість розгляду кримінального провадження щодо нього судом присяжних ще до початку судового розгляду надасть йому можливість підготуватись до реалізації такого права і його рішення з цього питання буде виваженим та обґрунтованим. Тільки у такому випадку будуть дотримані засади кримінального провадження, в тому числі й забезпечення права на захист, а судовий розгляд буде справедливим.
Також, даною Постановою було визначено, що право на розгляд кримінального провадження судом присяжних є невід`ємною складовою права обвинуваченого на захист, а також, те, що прокурор під час досудового розслідування, але у будь-якому разі до моменту складання обвинувального акта, повинен роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. Письмове роз`яснення прокурора повинно бути додано до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, при цьому невиконання прокурором вимог ст. 384 КПК України, в силу п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України є підставою для повернення обвинувального акта прокуророві.
Як вбачається з обвинувального акту ОСОБА_6 та ОСОБА_7 обвинувачуються у вчиненні злочину, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України за який, як вбачається з санкції частини 2 цієї статті, передбачено покарання у тому числі і у виді довічного позбавлення волі.
Разом з тим, до даного обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передані до суду, не додано письмове роз`яснення прокурора обвинуваченим ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних.
Таким чином, колегія суддів приходить до обґрунтованого висновку, що у відповідності до вимог п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України обвинувальний акт разом із додатками необхідно повернути прокурору для усунення виявлених недоліків, оскільки він не відповідає вимогам КПК України.
Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 201 КПК України суддя має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися судом.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 314, 372, 369-372, 376, 384, 395 КПК України, колегія суддів,-
Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляції через Фастівський міськрайонний суд Київської області до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3