20.03.19 200/3795/19
У Х В А Л А
15 березня 2019 року слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у приміщенні суду у м. Дніпрі клопотання ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0001349 від 16.05.2017 року, -
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту з квартири АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_4 .
Свою вимогу обгрунтовує тим, при вирішенні питанні про накладення арешту на квартиру квартири АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , як законний володілець, присутнім не був, а одже не мав змоги висловити свої заперечення, крім того, вказане нерухоме майно придбано їм на законних підставах, а одже він є добросовісним набувачем. Тому за таких обставин, та на даній стадії досудового розслідування відсутні підстави перебування вказаної квартири під арештом.
В судове засідання заявник не з`явився.
Слідчий в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що вказану квартиру визнано речовим доказом у кримінальному провадженні а також вона є предметом злочину, крім того продовжується досудове розслідування.
Розглянувши клопотання доходжу наступного висновку.
Згідно п. 2 ч. 1 ст.174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до тієї ж ст.170 КПК України, Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.
Встановлено, що на даний час досудове розслідування іще не завершено, як зазначив в судовому засіданні слідчий, вказане нерухоме майно є предметом злочину та визнано речовим доказом, а тому задля забезпечення кримінального провадження до даного часу існує необхідність в арешті зазначеного майна і тому на даний час підстав для скасування арешту на вищевказане майно не вбачається.
Крім того, судом встановлено, що, згідно автоматизованої системи документообігу суду «Д-3», ОСОБА_4 на прикінці 2018 початок 2019 року, вже неодноразово звертався до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з аналогічними клопотаннями про скасування арешту з квартири АДРЕСА_1 , у задоволенні яких, ухвалами слідчих суддів було відмовлено.
З урахуванням викладеного дане клопотання не підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0001349 від 16.05.2017 року - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 20.03.2019 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1