Провадження № 1-кс/359/2743/2018
Справа № 359/9349/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 листопада 2018 року м.Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника заявника адвоката ОСОБА_3 розглянувши клопотання представника власника майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000114,-

ВСТАНОВИВ:

15.11.2018 адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду з клопотанням про скасування арешту паспорта громадянина Республіки Азербайджан для виїзду за кордон № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000114, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.10.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України (а.с. 1-4).

Своє клопотання заявник обґрунтовує тим, що 16 жовтня 2018 року о 19 год. 30 хв., в терміналі «Д» ДП «МА Бориспіль» за адресою: Київська область, м. Бориспіль-7, під час здійснення оформлення пасажирів рейсу № 846, сполученням «Київ-Мінськ», було виявлено громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , який під час проходження паспортного контролю пред`явив паспорт громадянина Республіки Азербайджан для виїзду :а кордон № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 що містить ознаки підробки. А саме, відповідно до висновку за результатами здійснення поглибленої перевірки документа від 16 жовтня 2018 року, проведеної інспектором прикордонної служби першої категорії групи поглибленої перевірки документів відділення контролю другої лінії ВПС Бориспіль (Термінал Д)» ОКПП « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ДПС України старшим прапорщиком ОСОБА_4, документ дійсний, про те на сторінках 4 та 49 присутні відбитки штампів Державної прикордонної служби України № 473 від 07.04.2018, № 275 від 11.04.2018 в ППр Бориспіль», № 008 від 17.09.2017 та № 012 від 09.12.2017 в ППр «Маяки-Удобне», які не відповідають встановленому зразку (зображення типу пункту пропуску, а саме «автомобіль» та «літака» у правому верхньому кутку не відповідає встановленому зразку; відсутній розрив верхньої лінії внутрішньої рамки, що не відповідає встановленому зразку згідно наказу АДПСУ № 22; в першій літері «А» присутня нижня засічка на правій ніжці (в оригіналі відсутня); шрифт, яким нанесено напис «Україна» не відповідає встановленому зразку; у лівому верхньому кутку відмітки на відстані 1 мм від зовнішньої рамки розташований ОСОБА_5 України, який не відповідає встановленому зразку; відсутня люмінесценція в УФ променях, довжиною 365 нм (в оригіналі має яскравий помаранчевий колір). Також зазначає, що походження цих відміток ОСОБА_6 пояснив, що приблизно у грудні 2017 p., коли треба було продовжити строк перебування в Україні, знайомі порадили йому людину,яка офіційно продовжує строк перебування в Україні. ОСОБА_6 передав ційлюдині паспорт, :скільки жодних сумнівів у нього не виникло, а приблизно через два місяці він отримав паспорт з усіма печатками про перетин кордону України. В квітні 2018 р. ОСОБА_6 знову звернувся до цієї людини, який ще раз продовжив строк перебування в Україні.

17.10.2018 р. паспорт громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_4 ( ОСОБА_7 ) слідчим було визнано речовим доказом. В той же день ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Києва на вказаний паспорт було накладено арешт. Розгляд даного питання судом здійснювався за відсутності ОСОБА_8 .

Обґрунтовуючи клопотання, заявник звертає увагу, що паспорт - це документ, що видається державою для посвідчення особи своїх громадян, та надає право легально перетинати кордон і визначає громадянство його власника. Наявність даного документа, особливо як для громадянина який перебуває на території іншої держави, має максимально важливе значення. ОСОБА_6 не перебуває у статусі підозрюваного, йому не обрано жодного запобіжного заходу, а тому факт вилучення в нього паспорту не позбавляє ОСОБА_9 обов`язків, передбачених чинним законодавством, в тому числі щодо терміну перебування на території України. Також вказує, що за місяць, що минув з моменту вилучення паспорту, відносно ОСОБА_9 кримінальне провадження органом досудового розслідування не відкривалося та йому не повідомлялося про підозру у вчиненні будь-яких кримінальних правопорушень, передбачених КК України. Зазначає, що вилучений у ОСОБА_9 паспорт оглянутий працівниками поліції та по ньому проведено експертизу. Жодних даних про те, що сам паспорт являється підробленим не виявлено, таким чином даний документ дійсно підтверджує особу ОСОБА_8 .

Під час розгляду клопотання слідчим суддею, представник ОСОБА_9 , адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив задовольнити, звернув увагу, на викладені в клопотанні обставини та доводи щодо скасування накладеного арешту. Також зазначив, що паспорт може бути переданий ОСОБА_10 на відповідальне зберігання.

Слідчий відділення поліції в аеропорту Бориспіль Бориспільського відділу поліції на розгляд клопотання не з`явився.

Заслухавши пояснення заявника, дослідивши надані документи, слідчий суддя вважає, що клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відділенням поліції в аеропорту Бориспіль Бориспільським відділом поліції здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000114 від 17.10.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України (використання підробленого документа), а саме за фактом пред`явлення громадянином Республіки Азербайджан ОСОБА_11 паспорта громадянина Республіки Азербайджан для виїзду за кордон № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що містить ознаки підробки (а.с.7).

Постановою слідчого ОСОБА_12 від 17.10.2018 вилучений у ОСОБА_13 вказаний паспорт визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні (а.с.8-9).

17 жовтня 2018 року ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області задоволено клопотання слідчого слідчого відділення відділення поліції в а/п Бориспіль Бориспільського відділу поліції ОСОБА_12 та накладено арешт на паспорт громадянина Республіки Азербайджан для виїзду за кордон № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.10-12). Як зазначено в ухвалі, вилучений у ОСОБА_9 паспорт є предметом кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3.ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Частиною 2 встановлено, що документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 170 КПК заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатись таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню. При цьому не допускається заборона використання житлового приміщення, в якому на законних підставах проживають будь-які особи.

Частиною 1 ст.174 КПК України передбачено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З урахуванням викладеного, слід дійти висновку про обґрунтованість накладеного арешту, оскільки саме такий захід забезпечення у кримінальному провадженні може забезпечити збереження вилученого у ОСОБА_9 паспорту, який є об`єктом кримінального правопорушення та речовим доказом у кримінальному провадженні. Використання ОСОБА_14 такого документа, який містить ознаки підробки, призведе до повторного вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, заявник з метою підтвердження його особи, а також з метою перетину державного кордону України, має можливість звернутися до слідчого, в провадження якого перебуває кримінальне провадження та до Посольства Республіки Азербайджан в Україні.

Отже, таке втручання держави у мирне володіння майном є законним та не створює для заявника індивідуальний надмірний тягар.

Та обставина, що ОСОБА_10 не було повідомлено про підозру у кримінальному провадженні не може бути підставою для скасування арешту, оскільки досудове розслідування у справі триває, а отже потреба у подальшому застосування арешту не відпала.

При цьому слідчий суддя звертає, що строк розслідування у кримінальному провадженні відповідно до п.2 ч.1 ст.219 КПК України з урахуванням передньої кваліфікації з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить: дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо злочину невеликої або середньої тяжкості.

А також звертає увагу, що за змістом ч.1 ст.308 КПК України підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи законні інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування, та, що відповідно до ч.1 ст.114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

З урахуванням викладеного, приходжу до висновку, що підстави для скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду від 17.10.2018 відсутні.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.2,113,131,170-174, 309,376 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє від імені та в інтересах громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування арешту паспорта громадянина Республіки Азербайджан для виїзду за кордон № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000114, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.10.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, - відмовити.

Повний текст ухвали буде виготовлений та проголошений 20 листопада 2018 року о 14.10 годині.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_15 -Лесів