У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ "06" листопада 2018 р.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 розглянувши клопотання ОСОБА_4 про часткове скасування арешту майна та передачу на відповідальне зберігання у кримінальному провадженні, відомості відносно якого внесені до ЄРДР № 006640,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_4 звернулась до суду з вищезазначеним клопотанням про скасування арешту майна, який було здійснено на підставі ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 03.08.2018 р.
Із скарги вбачається, що 10.07.2018 року ОСОБА_4 придбала автомобіль марки «Ауді А4» д/н НОМЕР_1 та набула право власності на вище вказаний автомобіль.
Ухвалою від 03.08.2018 року Дніпровського районного суду м. Києва накладено арешт на автомобіль марки «Ауді А4» д/н НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , у рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0006640 від 12.07.20018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.
Заявниця в судовому засідання клопотання підтримала та просила задовольнити його з підстав викладених у клопотанні.
Крім того, ОСОБА_4 наполягає, що вона не була присутня при розгляді клопотання про накладення арешту на її автомобіль, отже не могла повідомити суд про той факт, що застосований спосіб арешту майна призведе до наслідків, які суттєво позначаються на її інтересах та інтересах її родини, оскільки вона працює та має на утриманні двох малолітніх дітей.
Слідчий в судове засідання з`явився, заперечував проти задоволення клопотання та часткового скасування арешту майна з автомобіля. При цьому зазначив, що автомобіль визнано речовим доказом, зберігається на спеціально обладнаному майданчику. Крім того, на даний час здійснюється досудове розслідування, проводяться експертизи, тому часткове скасування арешту з автомобіля та передача ОСОБА_4 на відповідальне зберігання може призвести до затягування досудового розслідування.
Суд дослідивши клопотання та додані до нього копії документів, вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, з наступних підстав:
відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий судя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа за клопотанням якої було арештоване майно.
При цьому, відповідно до ст.ст. 22, 26 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
У цьому випадку, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створивши необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків з урахуванням того, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та у такому відстоюванні прав останні є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, в ході судового розгляду, з огляду на те, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, установив таке.
З огляду на вище викладене, вислухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали додані до клопотання та в судовому засідання, слідчий суддя вбачає, що на даний час часткове скасуванн арешту майна призведе до затягування досудового розслідування, автомобіль зберігається в належних умовах, тому підстав для часткового скасування арешту майна суд не вбачає.
На цей час, дане кримінальне провадження розслідується, а тому, слідчий суддя сприймає критично доводи особа, яка подала дане клопотання, адже у світлі цих норм встановлено, що вказане майно визнано речовим доказом, тобто є наявними приводи та підстави для такого арешту визначені ст. 170 КПК України.
Так як відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, яка регламентує, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Та з урахуванням того, що згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт майна з метою збереження речових доказів допускає його застосування, як вид заходу забезпечення кримінального провадження, у тому числі і до майна добросовісного набувача.
Питання того, що, у цей період, досудового розслідування вказного кримінального провадження, в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба взагалі не порушує.
За таких обставин слідчий суддя вважає за необхідне за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку у задоволенні клопотання з підстав наведних заявником у цьому клопотанні відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про часткове скасування арешту майна та передачу на відповідальне зберігання у кримінальному провадженні, відомості відносно якого внесені до ЄРДР № 006640 відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва протягом 7 днів з дня її оголошення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Слідчий суддя: