провадження №: 1-кс/752/9761/18
У Х В А Л А
про арешт майна
12.12.2018 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000154, відомості щодо якого 12.10.2017 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 191, ч. 5 ст. 185 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
02.11.2018 в провадження слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , в якому він просить накласти арешт на майно, що належить на праві власності ОСОБА_4 (чоловіку підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ), а саме на: квартиру АДРЕСА_1 .

Слідчий обґрунтував клопотання тим, що в провадженні СУ ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000154, відомості щодо якого 12.10.2017 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Оскільки санкція ч. 5 ст. 185 КК України, окрім позбавлення волі, передбачає покарання у вигляді конфіскації майна, тому слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням.

Слідчий просив проводити розгляд клопотання без його участі та участі підозрюваної і власника майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Згідно ч. 1 ст. 107 КПК України рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію.

Слідчий суддя визнав за можливе провести розгляд цього клопотання без участі слідчого, підозрюваної і власника майна.

Слідчий суддя вивчивши клопотання та додані до нього документи, вважає необхідним задовольнити клопотання, виходячи з наступного.

Відповідно до листа КП КМР «КМБТІ» від 11.09.2018 №062/14-11199 (И-2018) кв. АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована на ім`я ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності, виданого 06.11.2004 р.

Відповідно до копії паспорта ОСОБА_5 вийшла заміж за ОСОБА_4 30.01.1975 р. в ЗАГС м. Брянск Ворошиловградської обл., таким чином вказана вище квартира придбана під час перебування в шлюбі ОСОБА_5 та ОСОБА_4 та на теперішній час перебуває у спільній власності подружжя ОСОБА_6 .

З клопотання вбачається, що 10.09.2018 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Згідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Також, згідно ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому п. 3 ч. 2 цієї статті, тобто з метою конфіскації майна, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадку, передбаченому Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що за вищевказаних підстав клопотання слідчого необхідно задовольнити, у зв`язку з цим накласти арешт у кримінальному провадженні № 0000154,відомості щодо якого 12.10.2017 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань на майно, що належить ОСОБА_4 (чоловіку підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ), з метою конфіскації майна.

Керуючись вимогами ст. ст.131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на майно - задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0000154 відомості щодо якого 12.10.2017 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, на майно, що належить на праві власності ОСОБА_4 (чоловіку підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ), а саме на: квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвала виконується негайно слідчим.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований за клопотанням власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

Слідчий суддя ОСОБА_1