Справа № 357/4524/18
У Х В А Л А

06 листопада 2018 року м. Біла Цкерква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши заяву захисника адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 ,

учасники судового провадження:

прокурор: ОСОБА_5 , заявник: захисник адвокат ОСОБА_3 , -

В С Т А Н О В И В :

В провадження судді надійшла заява захисника адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 , заява мотивована тим, що суддя ОСОБА_4 під час проведення підготовчого судового засідання по кримінальному провадженню відносно неповнолітнього ОСОБА_6 за номером справи № 357/4524/18, не зважаючи на клопотання захисника про повернення прокурору клопотання про застосування примусових заходів виховного характеру, оскільки зазначене клопотання складено з порушенням вимог ст. 291 КПК України, суддя ОСОБА_4 призначила кримінальне провадження до судового розгляду. Зазначені дії головуючого по справі виникли сумніви щодо розгляду справи незалежним та неупередженим складом суду.

В судовому засіданні заявник, захисник адвокат ОСОБА_3 просив заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_4 задовольнити з підстав передбачених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, оскільки при прийнятті головуючим суддею по справі рішення про призначення клопотання про застосування примусових засобів виховного характеру до судового розгляду, з зазначенням факту того, що клопотання відповідає вимогам ст. 291 КПК України, у сторони захисту виникли сумніви щодо безсторонності головуючого по справі. В свою чергу призначаючи клопотання про застосування заходів виховного характеру до судового розгляду, сторона захисту позбавлена можливості до підготовки к захисту, оскільки формулювання обвинувачення викладено не конкретно.

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні просила в задоволенні заяви про відвід відмовити, оскільки відвід заявлений в супереч підставам викладеним у ст. 75 КПК України, доводи викладені заявником свідчать лише про незгоду з прийнятим рішення головуючого по справі, яке оскарженню не підлягає.

Особа, якій заявлено відвід суддя ОСОБА_4 про дату, час та місце розгляду заяви повідомлялась належним чином, проте, в засідання не з`явилась.

Суддею з урахуванням положень ст. 81 КПК України, визнано можливим проводити розгляд заяви про відвід за відсутності осіб, що не з`явилися.

Вивчивши заяву про відвід, суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані у результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною четвертою статті 35 КПК України визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Так, згідно з вимогами ч. 1 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Так, суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Наряду з вказаним, під час судового розгляду даної заяви за наданими матеріалами не встановлено наявності певної особистої заінтересованості судді ОСОБА_4 , певних її прихильностей, уподобань або іншого упередженого ставлення при проведенні підготовчого судового засідання по кримінальному провадженню № 0005977 від 12.11.2017 року щодо неповнолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім цього, відповідно до ч. 2 ст. 392 КПК України ухвали, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судових рішень, передбачених частиною першою цієї статті, окремому оскарженню не підлягають, крім випадків, визначених цим Кодексом. Заперечення проти таких ухвал можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою цієї статті.

Таким чином, у разі з незгодою учасниками кримінального провадження з прийнятими рішеннями на стадії підготовчого судового засідання, останні, мають право включити заперечення проти ухвали про призначення до судового розгляду до апеляційної скарги.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 75, 80, 81 КПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви захисника адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

СуддяОСОБА_1