печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю особи, яка звернулась з клопотанням адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «ДАЛСУНД», ТОВ «ДЕЛЛІНГ-СТАНДАРТ», ТОВ «ВЕРУМ ГРУП», ТОВ «ЮКОН ТЕКНОЛОДЖИЗ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 15 лютого 2018 року у справі № 757/8295/18-к в рамках кримінального провадження № 0001759, -
ВСТАНОВИВ:

20.08.2018 до Печерського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «ДАЛСУНД», ТОВ «ДЕЛЛІНГ-СТАНДАРТ», ТОВ «ВЕРУМ ГРУП», ТОВ «ЮКОН ТЕКНОЛОДЖИЗ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 15 лютого 2018 року у справі № 757/8295/18-к в рамках кримінального провадження № 0001759.
У вимогах даного клопотання суб`єкт звернення просить, скасувати арешт, накладений ухвало слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від 15.02.2018 у справі № 757/8295/18-к
Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що судом не враховано розмір шкоди завданої кримінальним провадженням чи порушено ч. 4 ч. 2 ст. 173 КПК України, не досліджувалось розумність та співмірність обмеження права власності чи пропущено п. 5ч. 2 ст. 173 КПК України, у відповідності суд повинен був до ч. 4 ст. 173 КПК України, суд повинен був застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту, судом взагалі не описано в який спосіб арештовано майно, за таких підстав, арешт накладений не обґрунтовано, отже арешт підлягає скасуванню у відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України.
У судовому засіданні особа, яка звернулась з клопотанням адвокат ОСОБА_3 вимоги визначені у клопотанні підтримав, з підстав викладених у ньому, просив задовольнити.
Прокурор ОСОБА_6 у судовому засідання щодо задоволення клопотання заперечував, вказавши на необхідності подальшого збереження арешту майна, оскільки арештовані речі у кримінальному проваджені визнанні речовими доказами, а відтак відсутні підстави для скасування даного арешту.
Слідчий суддя, вислухавши позицію учасників судового процесу дослідивши матеріали провадження за клопотанням про скасування арешту майна, приходить до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що Генеральною прокуратурою України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001759 від 31.05.2017, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 191 КПК України.
В рамках означеного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.02.2018 у справі № 757/8295/18-к накладено арешт на речі які було вилучено 13.02.2018 на підставі ухвали слідчого судді про проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 власником якої є ОСОБА_7 .
Метою накладення арешту на майно, є те, що вилучені речі відповідають критеріям визначеним ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме збереження речових доказів.
Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Положення ч. 10 ст. 170 КПК України декларують, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.
З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу.
Із ухвали слідчого судді про арешт майна вбачається, що арештовані речі які були вилучені під час обшуку в рамках кримінального провадження визнана речовими доказами та особою, яка заявила клопотання про скасування арешту майна не доведено, що у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, відпала потреба.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що представником особи, в інтересах якої подано клопотання на даній стадії кримінального провадження, не доказано необґрунтованість та невмотивованість накладення арешту на вилучені під час обшуку речі, не доведено, що подальше збереження арешту майна нестиме за собою негативні наслідки та арешт майна порушить баланс між засобами які застосовуються та метою яку прагне достягти орган досудового розслідування, а відтак у задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити адвокату ОСОБА_3 , у задоволенні клопотання поданого в інтересах ТОВ «ДАЛСУНД», ТОВ «ДЕЛЛІНГ-СТАНДАРТ», ТОВ «ВЕРУМ ГРУП», ТОВ «ЮКОН ТЕКНОЛОДЖИЗ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 15 лютого 2018 року у справі № 757/8295/18-к в рамках кримінального провадження № 0001759.
Повний текст ухвали буде виготовлений і проголошений о 10 год. 40 хв. 24 грудня 2018 року.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1