УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/12672/18

Провадження №: 1-кс/755/2519/19

"04" квітня 2019 р.

м. Київ

слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судових засідань ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,, підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007905 від 22.08.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ст. 246, ч. 1 ст. 172 КК України, встановив :

слідчий Дніпровського управління поліції ГУ Національної поліції в місті Києві ОСОБА_7 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_8 звернулися до слідчого судді з зазначеним клопотанням відносно підозрюваного враховуючи наявність у провадженні обставин передбачених ст.ст. 177, 178, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Клопотання умотивоване тим, що ОСОБА_6 в порушення вимог ст. 12 Закону України

«Про охорону навколишнього природного середовища», Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1045 від 01.08.2006 та Порядку видалення зелених насаджень на території м. Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 27.10.2011 № 384/660 усвідомлюючи протиправний і суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і свідомо бажаючи їх настання, з метою незаконного збагачення організував у приблизний період часу з 04.05.2018 по 22.08.2018 на території Національного історико - меморіального заповідника «Биківнянські могили» (далі Заповідник) порубку дерев які не підлягали рубці, що призвело до заподіяння істотної шкоди за наступних обставин.

Рішенням Київської міської ради від 28.10.2010 № 203-5015 Заповіднику надано в постійне користування земельні ділянки для створення музейно меморіального комплексу та меморіального парку на просп. Броварському у Дніпровському районі м. Києва, загальною площею 238,56 га, більшість площі якої, вкрито лісовими насадженнями.

Статтею 1 Лісового кодексу України, передбачено, що ліс - тип природних комплексів (екосистема), у якому поєднуються переважно деревна та чагарникова рослинність з відповідними ґрунтами, трав`яною рослинністю, тваринним світом, мікроорганізмами та іншими природними компонентами, що взаємопов`язані у своєму розвитку, впливають один на одного і на навколишнє природне середовище.

Ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.

Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

У відповідності до ст. 4 Лісового кодексу України, до лісового фонду України належать лісові ділянки, в тому числі захисні насадження лінійного типу, площею не менше 0,1 гектара.

Згідно ст. 7 Лісового кодексу України ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.

Відповідно до п. 3 Порядку видалення зелених насаджень на території м. Києва (далі Порядок), затвердженого рішенням Київської міської ради від 27.10.2011 № 384/660, видалення зелених насаджень здійснюється, зокрема у разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самосійних і порослевих дерев з діаметром кореневої шийки не більш як 5 сантиметрів.

Пунктами 15.4., 15.5. Порядку передбачено, що видалення зелених насаджень на території меморіального комплексу та кладовища здійснюється за рішенням балансоутримувача без сплати їх відновної вартості та на підставі акта обстеження зелених насаджень, складеного та погодженого в установленому порядку.

З метою реалізації злочинного умислу, направленого на організацію проведення незаконної рубки дерев, ОСОБА_6 перебуваючи в невстановленому досудовим розслідуванням часі та місці, домовився з ОСОБА_9 , начальником відділу матеріально - технічного та господарського забезпечення Заповідника про укладання договору щодо надання послуг із видалення сухостійних та аварійних дерев, трелювання деревинної сировини з території Заповідника.

Для виконання вказаних робіт, ОСОБА_6 у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці домовився з директором ТОВ «Інтернергоресурс - Групп» () ОСОБА_10 , з якою був особисто знайомий, про те, що він за дорученням представлятиме інтереси ТОВ «Інтернергоресурс - Групп» та буде вчиняти правочини від імені вказаної юридичної особи щодо надання послуг із видалення сухостійних та аварійних дерев, трелювання деревинної сировини з території Заповідника.

В подальшому, ОСОБА_6 використовуючи повноваження, надані вище вказаним доручення, діючи на власний розсуд, отримавши печатку від директора ТОВ «Інтеренергоресурс - Групп» ОСОБА_11 , здійснив господарську діяльність від імені підприємства, тобто підготував проект договору за № 405 від 04 травня 2018 року та підписав його від імені

ОСОБА_11 .

Відповідно до п. 1.1. вказаного договору ТОВ «Інтеренергоресурс - Групп» у строк до 28.08.2018 зобов`язується надати послуги із утримання в належному санітарно-технічному стані об`єктів з благоустрою, зелених насаджень (видалення сухостійних та аварійних дерев), трелювання деревинної сировини з території Заповідника.

Надалі, ОСОБА_6 отримав від директора Заповідника ОСОБА_12 ордер № 1 на видалення зелених насаджень, який видано на підставі рішення комісії, призначеної згідно наказу Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської державної адміністрації № 8 від 14.01.2013.

Згідно вказаного ордеру, ТОВ «Інтеренергоресурс - Групп» дозволяється

відповідно до акту обстеження зелених насаджень № 940-А від 26.12.2017 здійснити видалення дерев в кількості 849 одиниць дерев як таких, що втратили здатність виконувати свої корисні, захисні, санітарно-гігієнічні, естетичні функції і є сухостійними, фаутними, пошкодженими до ступеня припинення росту, а також є аварійно - небезпечними.

Так, реалізуючи свій злочинний корисливий умисел, направлений на незаконну порубку дерев ОСОБА_6 , будучи обізнаним про те, яку кількість та якої якості дерев необхідно зрубати, тобто в супереч наявній дозвільній документації, усвідомлюючи протиправний і суспільно - небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно - небезпечні наслідки і свідомо бажаючи їх настання, в приблизний період часу з 04.05.2018 по 22.08.2018, перебуваючи на території Заповідника, за адресою: м. Київ, проспект Броварський, організував вчинення даного кримінального правопорушення, шляхом найму невстановлених осіб для безпосереднього виконання робіт з рубки дерев та найму третіх осіб для вивезення та реалізації спиляної деревини, а також, шляхом безпосереднім керуванням їх діями.

За результатами незаконних організаторських дій ОСОБА_6 , невстановленими особами в приблизний період часу з 04.05.2018 по 22.08.2018, на території Заповідника за адресою: м. Київ, проспект Броварський, в кварталах № 12 та № 13 здійснено самовільні порубки 1802 одиниць дерев, які не підлягали рубці, чим розріджено лісове насадження, внаслідок чого погіршилися захисні властивості лісу та заподіяно істотну шкоду зеленим насадженням м. Києва.

Відповідно до висновку експерта Київського науково - дослідного експертно - криміналістичного центру №12-3/106 від 19.10.2018 розмір матеріальної шкоди, заподіяної зеленим насадженням міста на території Національного історико - меморіального заповідника «Биківнянські могили» у Дніпровському районі м. Києва наведений у розрахунку Державної екологічної інспекції в м. Києві від 30.09.2018 складає 3 599 442,00 грн.

Отже, внаслідок умисних, протиправних дій ОСОБА_6 , які виразились в організації вчинення кримінального правопорушення, скоєно незаконну порубку дерев на території Заповідника в межах міста Києва, що спричинило втрату лісом даної території захисних та екологічних властивостей, порушено охоронювані законом державні інтереси у сфері охорони, відтворення, сталого і раціонального використання лісових ресурсів, завдано шкоду інтересам територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, яка полягає у порушенні гарантованих Конституцією України прав громадян на безпечне для життя і здоров`я довкілля та користування природними ресурсами, а також заподіяно матеріальну шкоду в розмірі 3 599 442,00 гривень.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 ст. 246 КК України (в редакції 26.04.2017) - організація незаконної порубки лісу, тобто в організації незаконної порубки дерев на території особливо охоронюваних лісах, що заподіяло істотну шкоду.

ОСОБА_6 28.03.2019 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 27 ст. 246 КК України (в редакції 26.04.2017).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами: протоколом огляду місця події від 28.08.2018; протоколом огляду місця події від 30.08.2018; договором № 405 про надання послуг з видалення зелених насаджень; додатковою угодою № 1 до Договору про надання послуг з видалення зелених насаджень від 04.05.2018; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 22.08.2018 року; довіреністю від 01.12.2017 року Вих. 1202/Д; рухом грошових коштів по рахунках ТОВ «Інтеренергоресурс-Групп»; додатковим протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 04.03.2019; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 17.10.2018 року; додатковим протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 06.03.2019 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.03.2019 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 14.03.2019; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 14.03.2019 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 13.11.2018; протокол допиту свідка ОСОБА_18 від 10.12.2018; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.11.2018 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 14.03.2019 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 14.03.2019 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 14.03.2019 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 30.10.2018 року; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_11 від 28.11.2018 року; висновком експерта № 8-4/202 від 21.02.2019 року; висновком експерта № 8-4/203 від 22.02.2019 року; висновком експерта № 12-3/106 від19.10.2018 року.

Дійсними є ризики передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_6 може: будучи обізнаним з покаранням за вчинений ним злочин - переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено злочин середньої тяжкості, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до трьох років, може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний про місця проживання останніх; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме, без покладення відповідних обов`язків на останнього не з`являтися за викликами до органу досудового розслідування, а також, залишити територію України з метою уникнення кримінальної відповідальності за інкриміноване кримінальне правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки намагається задовольнити свої життєві потреби злочинним шляхом.

У світлі чого, заявник просить застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на нього такі обов`язки: 1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді на визначений час; 2) цілодобово не відлучатися з місця свого проживання, що розташоване за адресою АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, враховуючи особу підозрюваного та його соцільний статус.

Сторона захисту просила відмовити у задоволенні даного клопотання враховуючи не установленість обставин регламентованих п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження,інформацію надану спеціалістом ОСОБА_19 в галузі знань щодо стану біологічних та патологічних ознак зелених насаджень та норм законодавства про порушення яких ідеться мова, як у клопотанні, так і підозрі, підозрюваним ОСОБА_6 , дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, приходить до наступного.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Зокрема, згідно ч. 1 ст. 131 КПК України,заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Заходами забезпечення кримінального провадження є:9) запобіжні заходи (ч. 2 ст. 131 КПК України).

При цьому, відповідно до ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

До клопотання слідчого, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

У цьому випадку, вимоги ч.ч. 1 та 2 ст. 132 КПК України, заявником дотримано, а тому слідчий суддя вважає за можливе перейти до питання оцінки обставин вказаних стороною обвинуваченою, як передумовою, яка слугує для застосування такого типу заходу забезпечення кримінального провадження з урахуванням наступного.

Згідно норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 1 ст. 177 КПК України).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Як убачається з матеріалів клопотання, у цьому випадку, необхідність його застосування слідчий обґрунтовує тим, що підозрюваний об`єктивно підозрюється, у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, а його вина підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, у зв`язку з чим останній будучи обізнаним з мірою покарання за вчиненне діяння, може здійснити дії передбачені ст. 177 КПК України.

У цьому випадку, в ході судового розгляду встановлено, що органами досудового розслідування підозрюваний підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 27, ст. 246, ч. 1 ст. 172 КК України за обставин викладених у підозрі.

За вказаним фактом, відомості по матеріалах було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате розслідування провадження, у ході якого 28.02.2019 підозрюваного повідомлено про підозру у вчинені наведених злочинів, та подано до слідчого судді дане клопотання про обрання запобіжного заходу, аналізуючи яке на дотримання положень КПК України слідчий суддя враховує таке.

На час порушеного у клопотанні питання, про підозрювано встановлено, такі відомості:ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Дніпропетровської обл., м. Кривий Ріг, громадянин України, одруженого, з вищою освітою, позитивно охарактеризованого за місцем роботи у ТОВ «УКРЛІС- КОНСАЛТИНГ», наявність подяки за діяльність від цього товариства, адреси: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_4 , раніше не судимий.

Підозрюваний, на час вирішення даного питання за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, має типові соціальні зв`язки для особи його віку та статусу, прийнятну репутацію.

А тому, слідчий суддя аналізуючи питання наявності обставин визначених ст. 132, ст. 177, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, приходить до наступних висновків у цій справі.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язкувважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного, оскільки надані докази об`єктивно зв`язують його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дане правопорушення.

Також, слідчий суддя сприймає, як переконливі та такі, що заслуговують на увагу, доводи сторони обвинувачення в частині аргументації ризиків передбачених ст. 177 КПК України, у цьому провадженні, адже враховуючи позицію ЄСПЛ в частині того, що наявність певного ризику/ризиків, зокрема ризику втечі, має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови), Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії))вважає, у даному конкретному випадку, обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами, зокрема вони є дійсними не тільки, однак у тому числі в світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

У той час, як доводи сторони захисту з цього питання є такими, що не ґрунтуються на матеріалах провадження.

Поряд з цим, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі визначені п.п.1-11 ч. 1 ст. 178 КПК України, уважає, що вони у своїй сукупності, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я;міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;репутація; майновий стан; розмір майнової шкоди, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, не сприймає, як переконливі та такі, що заслуговують на увагу, доводи сторони обвинувачення в частині аргументації неможливості запобігання ризику/ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки на доведення даної позиції клопотання містить єдине зазначення менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, що безумовно не може свідчити про доведеність даного факту.

За таких умов, слідчий суддя приходить до переконливого висновку, що клопотання не містить чіткого обґрунтування неможливості запобігання ризику/ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, у зв`язку з чим вважає, що на даному етапі, потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи (взяття під варту), про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин слідчий суддя, враховуючи, той факт, що стороною обвинувачення було доведено наявність ризиків, визначеного ст. 177 КПК України, та безумовної недоведеності факту того, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеному під час розгляду клопотання ризику, вважає за необхідне у задоволенні клопотання про обрання заходу забезпечення кримінального провадження у виді домашнього арешту відмовити та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, які будуть пропорційними, помірними, та таким, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваного, тобто не суперечитимуть п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, та правовій позиції ЄСПЛ, що викладена у рішеннях «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) та «Ізмайлов проти Росії» (рішення від 16 жовтня 2008 р.) терміном на 2 місяці, оскільки саме даний запобіжний захід дасть змогу уникнути встановленим судом ризикам та забезпечити виконання ним покладених процесуальних обов`язків.

Враховуючи вище викладене та керуючись вимогами ст.ст. 1-2, 7-29, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 309, 310, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя постановив :

у задоволенні клопотання слідчого Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання із зобов`язанням прибувати за кожною вимогою до слідчого та, у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покладенням строком до 23.05.2019 наступних обов`язків:

? прибувати до визначеної службової особи слідчого, прокурора чи суд із встановленою періодичністю;

? не відлучатися із населеного пункту - м. Київ без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

? повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Роз`яснити особі, у відношенні якої застосовано даний запобіжний захід, що в разі невиконання покладених обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Будь-які твердження чи заяви особи, зроблені під час розгляду цього клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення її винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національно поліції у м. Києві ОСОБА_7 .

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 17:40 год. 09.04.2019.

Слідчий суддя ОСОБА_1