Справа № 206/1472/19
Провадження № 1-кс/206/383/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18.03.2019 слідчий суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро клопотання слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про проведення експертизи,-
13.03.2019 слідчий ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про проведення експертизи.
Під час досудового розслідування виникла необхідність у проведенні судово-товарознавчої експертизи з метою встановлення вартості викраденого майна станом на момент вчинення злочину, а саме на 19.02.2019, для чого необхідні спеціальні знання, оскільки висновок експерта має істотне значення у кримінальному провадженні.
Розгляд клопотання просив проводити без участі сторін кримінального провадження
Слідчий, який подав клопотання, був повідомлений про місце та час його розгляду, проте, у судове засідання не з`явився, вказані обставини не перешкоджають розгляду клопотання.
Відповідно до ч. 6 ст. 244 КПК України слідчий суддя задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.
Відповідно до п. 2, 5, 7, 11 «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду» затвердженої Наказом Генеральною прокуратурою України, Верховним Судом України, Державною судовою адміністрацією України, Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки та Державною податковою адміністрацією України від 27.08.2010, у ході дізнання, досудового слідства і судового розгляду у кримінальних справах слідчий, працівник органу дізнання, прокурор на підставі відповідного процесуального рішення, у тому числі постанови або ухвали суду, зобов`язані вилучати: а) речові докази; б) предмети і документи, обіг яких заборонено (якщо у власника немає дозволу на їх придбання і зберігання); в) документи, які засвідчують особу заарештованих підозрюваних, обвинувачених (підсудних); г) інші документи, що мають значення у справі; д) гроші та інші цінності, виявлені під час накладення арешту на майно підозрюваних, обвинувачених, підсудних або осіб, які несуть за законом матеріальну відповідальність за їх дії, на які може бути звернено стягнення з метою відшкодування заподіяної матеріальної шкоди або забезпечення виконання вироку в частині конфіскації майна. Факт вилучення речових доказів, документів, цінностей та іншого майна (у тому числі предметів і документів, вилучених з обігу) відображається у протоколі слідчої дії. У протоколі перераховуються всі предмети, які вилучаються, та щодо кожного такого предмета повинні бути вказані точне найменування, кількість, міра, вага, серія і номер, інші відмінні індивідуалізуючі ознаки, а також місце, де відповідний об`єкт був виявлений. Після огляду речові докази приєднуються до справи постановою працівника органу дізнання, слідчого, прокурора, ухвалою суду або постановою судді.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Предмет злочинного посягання - це має вартісну оцінку річ матеріального світу, вплив на яку тягне заподіяння шкоди об`єкту злочинного посягання.
Згідно з п. 1 ч. 6 ст. 100 КПК України речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псування повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження. У випадках, передбачених цією частиною, речові докази фіксуються за допомогою фотографування або відеозапису та докладно описуються. У разі необхідності може бути збережений зразок речового доказу, достатній для його експертного дослідження або інших цілей кримінального провадження.
Ч. 2 ст. 100 КПК України наголошує на тому, що речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Дослідивши подані матеріали в їх сукупності, вважаю за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про проведення експертизи з огляду на таке.
Згідно п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Ч. 1 ст. 168 КПК України наголошує на тому. що тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом.
Згідно електронного рапорту патрульного Каращук від 19.02.2019 16 год. 37 хв. Легіон-322 в складі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 прибувши на місце було встановлено, що охорона АТБ затримала громадянина який таємним шляхом викрав товар ( сосиски, станки 2 шт. каша горохова).
Так, слідчий ОСОБА_8 19.02.2019 проводить фактично огляд предметів посягання: бритв одноразових 3 шт. Gillette Blue 3 у кількості 2 упак. ковбаски 300 г. Своя лінія Віденські у кількості 1 шт.; консерви 325г. Онисс Каша горохова зі свининою у кількості 1 шт., однак слідчий під час огляду ці предмети навіть не виявляє та не вилучає. Під час огляду застосовує технічний засіб «Sony», однак фототаблиць до клопотання не долучає. Огляд проводився за участю підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак повідомлення про підозру ОСОБА_9 матеріали долученні до клопотання не містять.
Крім того, матеріали долучені до клопотання містять гарантійну розписку, згідно якої управляюча АТБ-Маркет, магазин «Продукти 18», ОСОБА_10 отримала від працівників поліції: бритви одноразові 3 шт. «Gillette Blue 3» у кількості 2 упаков. на суму 160,80грн.; ковбаски 300 г. «Своя лінія Віденські» у кількості 1 шт. на суму 39,90 грн.; консерви 325г. «Онисс Каша горохова зі свининою» у кількості 1 шт. на суму 29,90 грн., які зобов`язується зберігати в якості речових доказів до вирішення питання по суті.
У зв`язку з вищевикладеним, слідчий суддя приходить до висновку, що 19.02.2019 у громадянина ОСОБА_9 , при його затриманні охороною магазину АТБ, фактично було виявлено та вилучено вище перелічене майно, однак слідчий ОСОБА_8 не склав відповідний протокол, як того вимагає положення ч. 1 ст. 168 КПК України. Згідно доданих до клопотання матеріалів це майно не було визнано речовим доказом та не було вилучено, як того вимагає діюче законодавство, оскільки у матеріалах долучених до клопотання відсутня постанова про визнання речовими доказами.
Вподальшому це майно було передано на відповідальне зберігання управляючій ОСОБА_10 , однак правових підстав на це у слідчого не було, крім цього слідчий не провів фотографування цих речових доказів, оскільки фототаблиці у матеріалах долучених до клопотання відсутні.
Крім вищевикладеного, щодо долучених слідчих до клопотання копій матеріалів, слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу, що порядок засвідчення копій документів здійснюється відповідно до вимог Національного стандарту України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55. Так, завіряти документи слід із зазначенням назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, з відміткою «Згідно з оригіналом», засвідченою печаткою, дати засвідчення копії.
Разом з тим, як вбачається з матеріалів клопотання слідчого, жодна копія документу, яка долучена слідчим до матеріалів клопотання не засвідчена належним чином, відповідно до вимог Національного стандарту України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55, що позбавляє слідчого суддю можливості вважати ці документи належними доказами в розумінні норм КПК України.
Відповідно до п. 1.4 Розділу 4 Науково-методичних рекомендацій, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 № 1950/5) з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, разом з документом про призначення експертизи (залучення експерта) експерту надається об`єкт дослідження. Громіздкі предмети досліджуються за місцезнаходженням. Якщо доступ до об`єктів обмежений, то орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний(а) забезпечити експерту можливість їх огляду. Огляд за потреби проводиться у присутності сторін у справі (інших зацікавлених осіб). Об`єкти дослідження направляються експерту в упаковці, що забезпечує їх збереження.
Так, у зв`язку з тим, що слідчий безпосередній об`єкт дослідження не визнав речовим доказом, хоча зобов`язаний був, фактично віддав це майно на відповідальне зберігання управляючій ОСОБА_10 на що не було правових підстав, фототаблиці цього майна до клопотання не долучив, тому слідчий суддя позбавлений можливості перевірити наявність достатніх підстав для призначення експертизи, оскільки об`єкт дослідження взагалі не визнаний речовим доказом та не зазначено конкретні відомості чого саме треба призначити експертизу та що саме направляти експерту, оскільки не було нічого виявлено та вилучено при огляді.
Крім цього, у матеріалах долучених до клопотання відсутні будь-які процесуальні рішення з приводу визначення слідчого, який здійснюватиме досудове розслідування.
Відповідно до положень ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Положення ст. 26 КПК України наголошують на тому, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Таким чином, враховуючи наведені вище недоліки слідчим суддею, підстави для задоволення клопотання відсутні.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7,9 22, 26, 242-244, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -
Відмовити в задоволенні клопотання слідчого СВ Самарського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про проведення експертизи.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1