Справа № 527/565/19
провадження № 1-кс/527/470/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 березня 2019 року м. Глобине

Слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000168 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 15 березня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
18 березня 2019 до суду надійшло клопотання слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000168 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 15 березня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.
У своєму клопотанні слідчий зазначив, що у провадженні слідчого відділення Глобинського відділу поліції ГУНП в Полтавській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000168 від 15 березня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 249 ч.1 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 15.03.2019 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із Сулинського заказника Кременчуцького водосховища р. Дніпро, поблизу с. Липове, Глобинського району, за допомогою заборонених засобів лову незаконно добув рибу по видам та кількості: плітка 12 шт.; лящ 11 шт.; карась 34 шт.; сазан 1 шт.; окунь- 1 шт.

15.03.2019 слідчим СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 було проведено огляд місця події берегу Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро, поблизу с. Липове, Глобинського району, в ході якого було виявлено гумові штани від загальновійськового захисного комплекту зеленого кольору та рибальську сітку із такими параметрами: довжина 100 м, висота 1,5 м, розмір вічкового полотна 50х50 мм; та свіжовиловлену рибу по видам та кількості: плітка 12 шт.; лящ 11 шт.; карась 34 шт.; сазан 1 шт.; окунь - 1 шт. Після проведення огляду місця події сітку було вилучено до Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області.
Досудовим розслідуванням встановлено, що власником гумових штанів від загальновійськового захисного комплекту зеленого кольору та рибальської сітки являється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_1 .
Слідчий зазначає, що в кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення і відповідає вимогам ст. 167 КПК України, з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, пересування, відчуження виникла необхідність у накладенні арешту на майно: гумові штани від загальновійськового захисного комплекту зеленого кольору та рибальську сітку із такими параметрами перша: довжина 100 м, висота 1,5 м, розмір вічкового полотна 50х50 мм, що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_1 .
У судове засідання слідчий не з`явився, направив до суду заяву, в якій просить проводити розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримував.

Власник майна в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового розгляду.
У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, встановив наступне.
Я вбачається з протоколу огляду від 15.03.2019, слідчим СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 в присутності понятих ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , 15.03.2019 було проведено огляд місця події берегу Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро, поблизу с. Липове, Глобинського району, Полтавської області, в ході якого було виявлено гумові штани від загальновійськового захисного комплекту зеленого кольору та рибальську сітку із такими параметрами: довжина 100 м, висота 1,5 м, розмір вічкового полотна 50х50 мм; та змістом свіжовиловленої риби по видам та кількості: плітка 12 шт.; лящ 11 шт.; карась 34 шт.; сазан 1 шт.; окунь - 1 шт.
15 березня 2019 року відомості по вказаному факту внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань, присвоєно номер кримінального провадження №0000168 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.
Згідно постанови слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 від 15 березня 2019 року вилучене під час огляду 15.03.2019 вищевказане майно визнано та долучено, як речовий доказ до кримінального провадження.Речові докази: свіжовиловлену рибу передати до Полтавського рибоохоронного патруля для реалізації. Гумові штани від загальновійськового захисного комплекту зеленого кольору та рибальську сітку із такими параметрами: довжина - 100 м, висота - 1,5 м, розмір вічкового полотна - 50x50 мм., передати до на зберігання Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області.

Надаючи правову оцінку викладеним обставинам суд зазначає наступне. Речові докази
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчим суддею встановлено, що вилучене в ході огляду 15 березня 2019 року майно набуло статусу тимчасово вилученого та визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, має значення речових доказів у кримінальному провадженні та підлягатиме дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження. Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Слідчим доведено наявність обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України.
З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню, як обґрунтоване та таке, що відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131,132, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, -
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000168 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 15 березня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 15.03.2019 під час огляду місця події берегу Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро, поблизу с. Липове, Глобинського району, а саме: гумові штани від загальновійськового захисного комплекту зеленого кольору та рибальську сітку із такими параметрами: довжина 100 м, висота 1,5 м, розмір вічкового полотна 50х50 мм, що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_1 , шляхом заборони відчуження власнику, володільцю, чи іншим особам та користування вказаними речами із залишенням їх на території Глобинського ВП до завершення досудового розслідування.

Копію ухвали направити слідчому Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , прокурору Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 володільцю майна - для відому.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1