УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2018 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , перекладача ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого ВП №4 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0004974 відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Російської Федерації, чеченця, з середньою освітою, студента другого курсу Київського політехнічного інституту, не одруженого, раніше не судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України -

в с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене у встановленому законом порядку клопотання старшого слідчого ВП №4 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 .

Клопотання обґрунтоване тим, що 01.05.2018 ОСОБА_6 повідомлено про підозру за ч.2 ст.296 КК України, а саме; у вчиненні хуліганства, тобто грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчиненого групою осіб.

Зважаючи на тяжкість та суспільно-небезпечний характер кримінального правопорушення в якому підозрюється ОСОБА_6 , слідчий вважає, що існують ризики переховування від органу досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілого у даному кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Посилаючись на вказане, слідчий вважає, що єдиним видом запобіжного заходу, який здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного може бути лише тримання під вартою.

Прокурор підтримав доводи клопотання, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що підозра є обґрунтованою, а запобігти ризикам, на які послався слідчий у клопотанні може лише найбільш суворий запобіжний захід.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти застосування такого заходу як тримання під вартою. Оспорювали наявність даних на підтвердження обґрунтованості підозри та наявність реальних ризиків на які посилається слідчий, вважаючи клопотання необґрунтованим.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши надані сторонами матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, 30.04.2018 ОСОБА_6 було затримано в порядку ст.208 КПК України, а наступного дня йому пред`явлена підозра у вчиненні вищезазначеного кримінального правопорушення.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів викладених стороною обвинувачення та стороною захисту слідчий суддя вважає, що прокурором доведена обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження (протоколами огляду, допиту свідків, потерпілого іншими наданими матеріалами), у своїй сукупності яких вистачає для твердження на даній стадії про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого правопорушення.

Втім, діючим кримінальним процесуальним законом чітко визначені підстави, коли може бути застосований найбільш суворий запобіжний захід, такий як тримання під вартою.

Так, відповідно до п.3 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований, до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа по перше, переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або по друге, їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
У відповідності до ст.12 КК України злочин, що кваліфікується за ч.2 ст.296 КК України відноситься до категорії злочинів середньої тяжкості, за його вчинення передбачене покарання у виді позбавлення волі до 4-х років.

Отже, при таких обставинах, коли раніше не судима особа підозрюється у вчиненні злочину за який може бути призначено покарання у виді позбавлення волі до 4 х років, щодо нього можливе застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою лише у виключних випадках, як то передбачено п.3 ч.2 ст.183 КПК України.

Тобто, прокурор повинен надати докази того, що вказаній особі повідомлено про підозру у вчинені іншого злочину, або, що особа переховувалась від органів досудового розслідування.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, підозрюваному не повідомлялось про підозру у вчиненні іншого злочину, таких даних, що він ухилявся від органів слідства також не надано.

Запобіжні заходи- це заходи забезпечення кримінального провадження, застосування яких супроводжується обмеженням конституційних прав і свобод осіб, які підозрюються, обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень.

При цьому у відповідності до ст.183 КПК України тримання особи під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених ст.177 КПК України.

Таким чином, звертаючись з даним клопотанням слідчий та прокурор повинні мати в наявності переконливі докази того, що вказана особа переховується від органу досудового розслідування чи суду, або перешкоджає кримінальному провадженню, а також повинен довести суду, що інший більш м`який запобіжний захід не спроможний забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Втім, слідчий та прокурор таких доказів слідчому судді не надали, а прокурор в судовому засіданні підтвердив, що іншої підозри ОСОБА_8 не оголошувалось, останній був затриманий невдовзі після вчинення кримінального правопорушення.

Отже, він не перебував у розшуку та не переховувався від слідства.

З огляду на зазначене законом заборонено застосовувати такий вид запобіжного заходу як тримання під вартою, до особи, яка раніше не судима та підозрюється у вчинення злочину, за яке передбачене покарання на строк не більше 5 років позбавлення волі, що закріплено у ст.183 КПК України.

Проте, не зважаючи на встановлені законом обмеження, слідчий за погодженням з прокурорм звернулись з даних клопотанням у супереч вимогам, визначених п.3 ч.2 ст.183 КПК України, що є незаконним.

Таким чином, слідчий суддя позбавлений можливості застосувати найбільш суворий запобіжний захід до ОСОБА_6 , якикий обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочимну за ч.2 ст.296 КК України.

Таким чином, підстав для застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд не вбачає.

Зважаючи на вищевикладене, приходжу до висновку про відсутність підстав для задоволення вказаного клопотання.

З врахуванням того, що у відповідності до вимог кримінального процесуального закону до раніше не судимого підозрюваного ОСОБА_8 , якому не повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину та відносно якого відсутні дані про ухилення від слідства, законом заборонено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, отже суд уважає, що іншим видом запобіжного заходу може бути наступний за тяжкістю вид запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт, з забороною цілодобово покидати місце проживання.

Застосовуючи даний вид запобіжного заходу, слідчий суддя врахував, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості та групою осіб, що вказує на його суспільну небезпечність, він є раніше не судимою особою, навчається, має постійне місце проживання у м.Києві, отже вказаний запобіжний захід зможе запобігти спробам підозрюваного перешкоджати слідства та суду, забезпечить його належну процесуальну поведінку.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176-178, 179, 193, 194, 196, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
Відмовити у задоволенні клопотання старшого слідчого ВП №4 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 .

Застосувати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з забороною цілодобово покидати місце фактичного проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 .
Покласти на ОСОБА_6 обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому документи які дають право виїзду за межі України;

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії даної ухвали встановити по 30.06.2018 включно.

Після доставки підозрюваного до місця фактичного проживання - звільнити з під варти підозрюваного ОСОБА_6 .

Ухвалу направити для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Про покладення на мене даною Ухвалою слідчого судді обов`язки повідомлений, наслідки невиконання ухвали мені роз`яснені.

«__»_________2018 __________________________________________