Справа № 464/5462/18
пр.№ 1-кс/464/2155/18
У Х В А Л А

01 жовтня 2018 року Слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , секретар судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Сихівського відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна, -

в с т а н о в и в :

слідчий ОСОБА_3 звернувся із клопотання про накладення арешту на штани спортивні та куртку спортивну чорного кольору з вставками зеленого кольору та надписами «Adidas», які виявлено та вилучено під час огляду місця події.
В обґрунтування клопотання покликається на те, що СВ Сихівського ВП ГУ НП У Львівській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 24.09.2018 р. №0002954, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України. Досудовим розслідування встановлено, що 24.09.2018 близько 11:30 год. під час несення служби по охороні затриманого ОСОБА_4 , в приміщенні нейрохірургічного відділення 8-ї МКЛ, що по вул. Навроцького, 23 у м. Львові, група невідомих осіб умисно нанесла працівникам поліції тілесні ушкодження. 24.09.2018 під час огляду місця події виявлено та вилучено штани спортивні та куртку спортивну чорного кольору з вставками зеленого кольору та надписами «Adidas». Постановою слідчого від 25.09.2018 дані речі визнано речовим доказом. А тому, з метою збереження речових доказів, просить клопотання задоволити.
Слідчий подав до суду заяву, в якій просить клопотання про арешт майна задоволити та розгляд такого проводити у його відсутності. На підставі ч. 2 ст. 172 КПК клопотання розглядається без повідомлення власника майна.
Вивчивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи мотиви клопотання та його обґрунтування слідчим, склад майна, на яке слідчий просить накласти арешт, правову підставу для арешту майна, визнання вказаних речей речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому з метою забезпечення їх збереження приходжу до висновку, що клопотання про арешт майна є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню в частині накладення арешту та права на відчуження, розпорядження та користування майном.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

клопотання задоволити. Накласти арешт на штани спортивні та спортивну куртку чорного кольору з вставками зеленого кольору та надписами «Adidas», вилучені під час огляду місця події від 24.09.2018, який полягає у позбавленні права на відчуження, розпорядження та користування зазначеними речами.
Ухвала підлягає до негайного виконання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Львівської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1