Номер провадження 1-кс/643/4454/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28.09.2018 року м. Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в м. Харкові в залі суду клопотання старшого слідчого Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 , про арешт майна за кримінальним провадженням №0005375 від 26.09.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15; ч.1 ст.115 КК України закінчений замах на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині -

В С Т А Н О В И В:
До суду 27.09.2018 року надійшло вищезазначене клопотання.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 26.09.2018 о 15:42 до чергової частини Московського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від оператора "102" про те, що по пр.Тракторобудівників, б. 79/42 в м.Харкові лікарями БШНМД № 109 виявлено ОСОБА_5 , 1984 р.н., з численними колотими пораненнями брюшної полості, грудної клітини справа та зліва, останнього доставлено для надання невідкладної медичної допомоги до КЗОЗ «Інститут загальної та невідкладної хірургії ім.В.Т.Зайцева Національної академії медичних наук України».

Відомості про вказану подію внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005375 від 26.09.2018 за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 15 ч.1 ст.115 КК України закінчений замах на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

26.09.2018 в період часу з 20:00 до 22:30 під час проведення огляду місця події, а саме в квартирі АДРЕСА_1 , за місцем мешкання підозрюваного ОСОБА_6 , виявлено та вилучено: куртка (мастерка) червоного кольору, кофта сірого кольору, кросівки чорного кольору, кепка (бейсболка) червоного кольоу, паспорт НОМЕР_1 на ім?я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , джинси синього кольору (мокрі), які належать ОСОБА_6 .

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Слідчий зазначає, що вищевказані предмети будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, накладення арешту необхідно з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити, провести судове засідання без їх участі, про що зазначили у письмових заявах.

ОСОБА_6 проти задоволення клопотання не заперечував, просив провести судове засідання без його участі, про що зазначив у письмовій заяві.

Дослідивши клопотання, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини 2 статті 170 цього Кодексу);
3.1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
На підставі викладеного, та приймаючи до уваги, що майно: мастерка (куртка) червоного кольору, кофта сірого кольору, кросівки чорного кольору, кепка (бейсболка) червоного кольору, джинси синього кольору (мокрі), які належать підозрюваному ОСОБА_6 , в силу ст. 98 КПК України є речовим доказом, та накладення арешту необхідно з метою збереження його як речового доказу, позбавлення можливості його знищення або переховування, клопотання в цій частині є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Слідчим та прокурором не доведено, що паспорт НОМЕР_1 на ім?я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в силу ст. 98 КПК України є речовин доказом, та підстави для накладення арешту на цей документ відсутні.

Враховуючи викладене, та керуючись ст. ст. 98, 107, 170-175, 236 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити частково.
Накласти арешт на майно, яке виявлено і вилучено 26.09.2018 під час проведення огляду місця події , а саме: мастерку (куртку) червоного кольору, кофту сірого кольору, кросівки чорного кольору, кепку (бейсболку) червоного кольору, джинси синього кольору (мокрі), які належать підозрюваному ОСОБА_6 .

В іншій частині залишити клопотання без задоволення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1