Справа № 191/3646/18
Провадження № 1-кс/191/934/18
У Х В А Л А
іменем України

19 вересня 2018 року м. Синельникове

Слідчий суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Синельникове клопотання слідчого СВ Синельниківського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_4 , погодженого прокурором Синельниківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Синельникове, громадянина України, освіта неповна середня, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 18.03.2015 Синельниківським міськрайонним судом за ч. 2 ст. 125, ч. 2 ст. 263 КК України до 2 років 6 місяців позбавлення волі, звільнився з місць позбавлення волі 29.12.2017 за відбуттям терміну покарання, депутатом не обирався,

повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України;

перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001547 від 17.09.2018 року за ознаками правопорушення передбаченого ч.1 ст. 115 КК України та дослідивши докази по наданих матеріалах, -

ВСТАНОВИВ:

Клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001547 від 17.09.2018 року відповідає вимогам ст. ст. 177, 184 КПК України.

Підозрюваний не прибув у судове засідання самостійно, був затриманий та доставлений до суду.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч.1 ст. 115 КК України при наступних обставинах.

17 вересня 2018 року, приблизно в 16.00 годин, ОСОБА_6 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходився в приміщенні літньої кухні, за місцем свого проживання, за адр есою: АДРЕСА_1 , де у нього на ґрунті ревнощів, виникла усна лайка зі співмешканкою ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 . В ході вказаної сімейної лайки з ОСОБА_7 , через ревнощі, в ОСОБА_6 раптово виник злочинний умисел, спрямований на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 . Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_6 знаходячись у приміщенні вказаної літньої кухні, взяв в праву руку дерев`яну скалку для замішування тіста, та став нею наносити численні удари по тулубу, кінцівках, та голові, потерпілій ОСОБА_7 , всього в загальній кількості не менше 20 ударів, та не менше одного удару правою рукою стисненою в кулак в область лоба, внаслідок чого потерпіла впала на підлогу та втратила свідомість. Після цього, ОСОБА_6 продовжуючи свої злочинні дії, з метою протиправного заподіяння смерті ОСОБА_7 , облив потерпілу водою з чайнику, для того щоб вона швидше прийшла до тями, та продовжити її бити. Після того, як потерпіла ОСОБА_7 прийшла до свідомості, ОСОБА_6 продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , наніс останній ще декілька ударів дерев`яною скалкою для замішування тіста, по голові, кінцівках, й тулубу, внаслідок чого потерпіла вибігла з літньої кухні, та забігла в приміщення будинку за вказаною адресою, де впала на ліжко, розташоване в залі й померла.

Згідно висновку лікарського свідоцтва про смерть № 283 виданого 18.09.2018 Синельниківським міжрайонним відділенням КЗ «ДОБ СМЕ» ДОР, причиною смерті ОСОБА_7 являється травматичний субарахноїдальний крововилив, внаслідок внутрішньочерепної травми.

18.09.2018 року, ОСОБА_6 повідомлено про підозру, за ознаками ч. 1 ст. 115 КК України.
17.09.2018р. об 16.20 годині, за підозрою у вчиненні даного кримінального правопорушення, в порядку ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_8 .

Слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки вважає, що ОСОБА_6 раніше судимий, має не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, в відношенні нього зареєстровано ще два кримінальних провадження, одне з яких відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, виникає ризик передбачений п. 3, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний з метою уникнення передбаченої законом відповідальності може впливати на свідків, для того, щоб останні змінили свої свідчення на його користь, або вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні клопотання підтримали. Також прокурор зазначив, що підозрюваний ОСОБА_6 раніше судимий, має не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, може впливати на свідків або вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні проти клопотання слідчого заперечував, зазначив, що наміру на вбивство співмешканки він не мав, сімейна сварка сталася на ґрунті ревнощів, мав намір на спричинення тілесних ушкоджень. Просив не обирати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необхідність лікування, так як він отримав вогнепальне поранення при затриманні працівником поліції, який його неодноразово попереджав, щоб він залишався на місці і не рухався на працівника поліції з сокирою. Крім цього зазначив, що він сам, утримуючи в рухах сокиру кинувся на працівника поліції, бажаючи, щоб останній його застрелив.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні проти клопотання слідчого заперечував, посилаючись на необхідність лікування підозрюваного ОСОБА_6 та просив обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази та заслухавши думку учасників процесу, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Згідно з п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до вимог ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Як зазначено в рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року, особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

При обранні підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що докази про наявність підозри щодо вчинення підозрюваним ОСОБА_6 вище зазначеного кримінального правопорушення є вагомими. Такими доказами є огляд місця події від 17.09.2018, висновок судово-медичного експерта про причину настання смерті ОСОБА_7 , свідченнями самого підозрюваного ОСОБА_6 , свідчення працівників поліції ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 є особливо тяжким, раніше ОСОБА_6 судимий, має не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, в відношенні нього зареєстровано ще два кримінальних провадження, одне з яких відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, виникає ризик передбачений п. 3, п.5 ч.1 ст.177 КПК, що свідчить про наявність ризику скоєння підозрюваним інших правопорушень у разі не обрання найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд не приймає до уваги доводи підозрюваного та захисника, що до обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, так як ОСОБА_6 потребує лікування внаслідок отриманого поранення при затриманні, оскільки вони спростовуються довідкою Синельниківської центральної лікарні Дніпропетровської обласної ради, а саме лікарем ОСОБА_11 , що ОСОБА_6 може утримуватися в у умовах ІТУ та СІЗО під наглядом медичного персоналу.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 196 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешт, дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Нормою ч. 2 цієї статті встановлено, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту його затримання.
Враховуючи те, що ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у порядку ст. 208 КПК України був затриманий о 16 годині 20 хвилині 17 вересня 2018 року, датою закінчення дії ухвали слід вважати 16 годину 20 хвилину 15 листопада 2018 року.
Крім того, керуючись п.2 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе у даному кримінальному провадженні розмір застави підозрюваному не визначати.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 193, 194, 196-198 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Синельниківського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_4 , погодженого прокурором Синельниківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків на строк шістдесят днів.

Дата закінчення дії ухвали 16 година 20 хвилин 15 листопада 2018 року.
Вручити копію ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Синельниківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1