Справа № 502/764/18
УХВАЛА

23 травня 2018 року м. Кілія

Слідчий суддя Кілійського районного суду Одеської області ОСОБА_1
за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання

слідчого СВ Кілійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 ,

погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури ОСОБА_3

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Десантне Кілійського району Одеської області, громадянина України, з базовою загально-середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, раніше судимого 18.12.2009 р. Кілійським районним судом Одеської області за ч. 3 ст. 185 КК України з застосовуванням ст. 71 КК України до 4 років позбавлення волі, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному 24.02.2018 року

до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000124

за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся 14.05.2018 року до слідчого судді Кілійського районного суду Одеської області з клопотанням в якому зазначено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 6 років, не працює та не має засобів до існування. З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання можливості підозрюваному в зв`язку з вищезазначеним переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий клопоче про застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти клопотання, пояснивши, що його підзахисний знаходився на роботі на острові за межами м. Вилкове і виклики до слідчого не отримував та не переховувався. Ризики, на які вказує прокурор, не підтверджені, у зв`язку з чим він вважає за доцільне застосування до його підзахисного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з забороною залишати житло за місцем його проживання у певний період доби.

Підозрюваний також просив застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зазначивши, що він з другої половини березня 2018 року неофіційно працював рибалкою на острові, у зв`язку з чим йому не було відомо про необхідність явки до слідчого. Де він буде знаходитись у цей період своїй матері, яка проживає разом з ним, він не повідомляв. Відповідаючи на питання слідчого судді підозрюваний пояснив, що він був допитаний слідчим у якості підозрюваного. проте не думав, що його в подальшому можуть розшукувати в ході відповідного кримінального провадження. Також пояснив, що може вживати алкоголь два-три рази на тиждень. Відповідаючи на питання захисника пояснив, що мотивом для скоєння злочину стала відсутність у нього коштів для придбання продуктів харчування і відповідний злочин він вчинив у тверезому стані.

Вивчивши клопотання із долученими до нього додатками та заслухавши учасників розгляду клопотання, слідчий суддя встановив наступне:

Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Як вбачається з протоколів допиту підозрюваного, потерпілого та свідків, а також протоколів добровільної видачі, складених відповідним слідчим та оперативними співробітниками поліції, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у тому, що 19.02.2018 р. о 01:00 він через незачинену хвіртку проник на територію подвір`я будинку АДРЕСА_2 , звідки, маючи намір на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, таємно викрав 5 металевих брусків загальною вагою 158,60 кг, загальною вартістю 952 гривні та металевий якір вагою 15,150 кг, вартістю 91 гривня, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 1043 гривні.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про відповідне кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР 24.02.2018 р. за № 0000124 з правовою кваліфікацією за ч. 3 ст. 185 КК України.

16.03.2018 р. ОСОБА_4 слідчим повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України та він, будучи допитаним у якості підозрюваного, визнав свою вину у вчиненні відповідного кримінального правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Кілійського районного суду Одеської області від 14.05.2018 р. на підставі клопотання слідчого надано дозвіл слідчому на затримання ОСОБА_4 з метою його приводу до Кілійського районного суду Одеської області для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

23.05.2018 р. ОСОБА_4 затримано на підставі відповідної ухвали слідчого судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В свою чергу, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

В судовому засіданні достовірно встановлено, що підозрюваний. є раніше судимим; обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років та яке вчинено ним до погашення судимості за попередній злочин.

Він офіційно не працевлаштований та не має міцних соціальних зв`язків, про що свідчить та обставина, що навіть його матері не було відомо місцезнаходження підозрюваного, що він сам визнав в ході розгляду клопотання.

Крім того, підозрюваний негативно характеризується за місцем проживання та схильний до вживання алкогольних напоїв і вчинив злочин після того, як працював за наймом в будинку потерпілої, де побачив металеві вироби, на викрадення яких у нього в подальшому виник умисел.

Встановлені під час розгляду відповідного клопотання обставини свідчать про існування ризиків, передбачених п. п. 1 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду і вчинити інше кримінальне правопорушення в разі, якщо підозрюваний перебуватиме на волі.

Оцінивши обставини визначені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим і підлягає задоволенню та вважає необхідним застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки виходячи зі встноавлених обставин та відомостей про особу підозрюваного, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним ризикам, а застосування відповідного запобіжного заходу не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Разом з цим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідним покласти на обвинуваченого наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя виходить з вимог ст.ст. 178, 182 КПК України, враховує матеріальне становище обвинуваченого, тяжкість кримінального правопорушення, в якому він обвинувачується, та з урахуванням ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» щодо розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який з 1 січня 2018 року становить 1762 гривні, вважає за необхідне визначити заставу у 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193,194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :
Клопотання - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк ОСОБА_4 під вартою обчислювати з дня затримання, тобто з 23.05.2018 року.

Ухвала суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 припиняє свою дію після 22.07.2018 року.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, визначених КПК України.

Визначити заставу у розмірі 88 100 гривень, що становить 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня поточного року, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Одеської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Кілійського районного суду ОСОБА_1