Справа № 404/2821/18
Номер провадження 1-кс/404/987/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2018 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні і місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ Кіровоградського РВП Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню 0000162 стосовно:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Кіровограді, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, без утриманців, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз вироком Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 03.08.2012 року за ч.2 ст.296, ч.1 ст.289 КК України до 3 років 1 місяця позбавлення волі,

підозрюваного у цьому кримінальному провадженні за ч.1 ст.296, ч.1 ст.125 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кіровоградського РВП Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням по зазначеному кримінальному провадженню, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у тому, що він 9 лютого 2018 року, близько 20 години, перебуваючи біля магазину «Світоч» в селі Вишняківка Кіровоградського району Кіровоградської області почав переслідувати неповнолітнього ОСОБА_6 , погрожуючи останньому фізичною розправою, зняв куртку з потерпілого, забравши її з собою, продовжуючи виявлення виняткового цинізму, що полягає в демонстрації зневаги до норм моральності, байдужого ставлення до суспільних відносин, які забезпечують спокійний відпочинок громадян і дотримання поведінки в побуті, викинув куртку неповнолітнього ОСОБА_6 у сміттєвий бак, що поруч з магазином.

Крім того, 10.02.2018 року приблизно о 21:30 години ОСОБА_5 , перебуваючи в магазині «Світоч» в селі Вишняківка Кіровоградського району Кіровоградської області, підійшов до ОСОБА_7 та завдав їй не менше трьох ударів в область обличчя, чим спричинив останній, згідно висновку експерта № 142 від 11.02.2018 року тілесні ушкодження у вигляді: саден в ділянці нижньої щелепи зліва, по нижній повіці правого ока та в ділянці основних фаланг 3-5 пальців лівої кисті, які за ступенем тяжкості відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень.

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

Підозрюваний заперечує можливість застосування запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою через: відсутність ризиків невиконання процесуальних обов`язків, слідству він не перешкоджає, має постійне місце проживання, тому просить застосувати до нього запобіжний захід у виді тримання під домашнім арештом.

Термін «обґрунтована підозра», означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки обставини зафіксовані в протоколах: допиту потерпілих та свідків, висновок експерта №142 від 11.02.2018 року, в сукупності містять достатньо даних, про наявність обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_5 за ознаками ч.1 ст.296, ч.1 ст. 125 КК України. Від слідчого судді, на початковій стадії досудового розслідування, не вимагається визначати правильність кваліфікації, а також: достатність, належність, допустимість, достовірність доказів. Остаточна оцінка доказів є прерогативою суду. При вирішенні цього клопотання достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри, що виконали слідчий з прокурором.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Злочини по яким ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру є: умисними, невеликої тяжкості. Посягає на суспільні інтереси проти громадської безпеки, життя та здоров`я потерпілого.

У даному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження, у тому числі: завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню, тощо (ст.2 КПК України).

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставин, передбачених пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч.4 ст.194 КПК України)

Додержуючись вимог частин 1 та 2 ст.22 та ст.26 КПК України, клопотання вирішено в межах заявлених вимог, доводів і долучених до клопотання доказів, у зв`язку із чим переконаний у необхідності забезпечення ОСОБА_5 гарантованого йому права на свободу, згідно якого ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. (ст.29 Конституції України). Відповідно до ч.1 ст.12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах, передбачених цим Кодексом.

Дійсно, прокурор довів сукупність: обґрунтованої підозри разом з існуванням ризиків передбачених ст.177 КПК України, але не вказав переконливих доводів та не долучив беззастережних доказів недостатності застосування більш м`яких видів запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

Так, ОСОБА_5 має місце постійного проживання, мешкає в родині, має сталі соціальні зв`язки, працевлаштований, але неофіційно, зобов`язується беззастережно виконувати покладені на нього обов`язки під час досудового розслідування та сприяти з`ясуванню обставин подій. Ознаки протиправної поведінки припинив, конфлікт з потерпілими вичерпаний, розкаюється, усвідомлює суспільну небезпеку вчиненого, запевняє у недопущенні подібних дій у майбутньому.

Вказані обставини переконують у достатньому рівні репутації підозрюваного, який не має негативних характеристик з місця проживання, відсутні й обтяжуючі обставини. Є учасником АТО. Тобто не вбачається підстав для застосування ОСОБА_5 найсуворішого виду запобіжного заходу.

Визнання редакції пред`явленої підозри свідчить про відсутність підстав для приховування, перешкоджання чи перекручування визначальних обставин у справі, тобто така його поведінка позитивно позначиться на розумних строках розгляду кримінального провадження.

Від учасників провадження не надходило заяв про вплив на них з боку підозрюваного. Такий факт спростовує твердження ініціатора клопотання про намір підозрюваного незаконно вплинути на результати досудового розслідування.

Стороною обвинувачення не надано доказів завчасного вручення повідомлення про виклик підозрюваного до слідчого та підтверджень про неповажність його неявки, або умисного ухилення ОСОБА_5 від прокурора і суду, тобто не існує потреб у застосуванні до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

На орган досудового розслідування покладається обов`язок організувати та забезпечити умови неухильного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, пов`язаних з виконанням застосованого щодо підозрюваного виду запобіжного заходу. Таким чином, застосування менш суворого заходу забезпечення та контроль з боку органу поліції зможуть попередити існуючі ризики.

Відповідно до вимог ст.ст.36 та 40 КПК України, на слідчого з прокурором покладається організація проведення ефективного досудового розслідування та обов`язок збору доказів. Від початку цього кримінального провадження останні мали достатньо часу оглянути/вилучити/процесуально зафіксувати докази. Тобто не існує законних передумов для знищення, перетворення доказів, а відтак і законних підстав для звернення з клопотанням про застосування найсуворішого виду запобіжного заходу.

З урахуванням можливих наслідків процесуального вирішення цього кримінального провадження, ступеню суспільної небезпеки та особи підозрюваного, обґрунтовано вважаю, що на час досудового розслідування ОСОБА_5 достатньо застосувати домашній арешт у певний період доби, що забезпечить реалізацію його права на працю та попередить заявлені у клопотанні ризики.

Згідно ч.1, 2 та 6 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у злочині, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

ОСОБА_5 , як правомірний користувач, погодився на безперешкодний доступ працівниками поліції до житла, що перебуває у його володінні.

Застосований слідчим суддею запобіжний захід у виді домашнього арешту співмірний з особою підозрюваної та обставинами пред`явленої йому підозри, у тому числі забезпечить права підозрюваного та повністю буде запобігати ризикам, зазначеним в п. п. 1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

28.02.2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру, а 25.04.2018 досудове розслідування зупинено. 07.05.2018 року відновлено, тобто використано 56 днів досудового розслідування. Таким чином, граничний строк дії запобіжного заходу не може перевищувати 4 дні (60-56=4).

Керуючись ст.ст. 181,193-195, 196 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу в виді тримання під вартою, відмовити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під домашнім арештом у певний період доби строком на чотири дні.

Початок строку дії ухвали про застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання його під домашнім арештом в певний період доби, рахувати з моменту проголошення цієї ухвали.

Застосований ОСОБА_5 запобіжний захід в виді домашнього арешту в певний період доби припиняє свою дію 12 травня 2018 року.

У період дії запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- заборонити залишати місце постійного проживання: домоволодіння АДРЕСА_1 в період з 20 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин;

- надавати можливість працівникам органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного з`являтись за місцем його проживання в домоволодіння АДРЕСА_1 та вимагати від нього пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт ( паспорти ) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування з потерпілою стороною і свідками у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- при слідуванні за викликом до правоохоронних органів або суду і поверненні під домашній арешт не відвідувати магазини, кіоски, громадські розважальні заклади;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки його зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю. Відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених судом на підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника відділення Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_5 .

Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому для виконання та постановления на облік ОСОБА_5 і здійснення за ним контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п"яти днів з дня її оголошення безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1