печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 травня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора групи прокурорів відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих слідчого відділу управління з розслідування злочинів, вчинених на тимчасово окупованих територіях Генеральної прокуратури України юриста 2 класу ОСОБА_3 . про арешт майна,-
ВСТАНОВИВ:
30.05.2018 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора групи прокурорів відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих слідчого відділу управління з розслідування злочинів, вчинених на тимчасово окупованих територіях Генеральної прокуратури України юриста 2 класу ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0004206 від 17.11.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
Від слідчого надійшла заява про розгляд справи у його відсутність.
Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
В ході досудового розслідування встановлено, що протягом 2017 року службові особи ПАТ «Укртрансгаз» спільно із службовими особами підприємств приватного сектору економіки, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи всупереч інтересів служби, з метою одержання для себе і третіх осіб неправомірної вигоди запроваджено протиправну схему привласнення грошових коштів Товариства. За вказаною схемою ПАТ «Укртрансгаз» укладало із підприємствами приватного сектору економіки удавані угоди про проведення робіт та надання послуг, на виконання яких перераховувало грошові кошти на їх банківські рахунки. Останні з метою приховання своїх злочинних дій проводили транзитні фінансові потоки за ланцюгом взаємовідносин на підприємства з ознаками фіктивності для подальшого конвертування грошових коштів у готівку.

Так, при аналізі податкової звітності ПАТ «Укртрансгаз» за 2016-2017 роки виявлено факти проведення транзитних фінансових потоків, спрямованих на отримання матеріальної вигоди третім особам, з використанням підприємств з ознаками транзитерів, а саме: ТОВ «Укрбуд домінанта», ТОВ «ІВП Тріада», ТОВ «Техпромсервіс ЛТД», ТОВ «Укргазтех», КДП «НМУ «Електропівденмонтаж», ТОВ «Техстандарт ЛТД», ТОВ «Системи Автоматизація Сервіс» та ТОВ «Квант плюс», операції з якими не мають статусу «господарських операцій» у відповідності до вимог ст. 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні».

Зокрема, протягом 2016-2017 років ПАТ «Укртрансгаз» провело фінансові потоки, спрямовані на конвертування коштів у готівку, використовуючи вказані підприємства, на суму:

-КДП «НМУ «Електропівденмонтаж» 24 761 967,8 грн.;

-ТОВ «Квант Плюс» 11 197 249,46 грн.;

-ТОВ «Укрбуд Домінанта» на суму 11 362 810,4 грн.;

-ТОВ «ІВП Тріада» 41 873 376,77 грн.;

-ТОВ «Техстандарт ЛТД» 142 871 376,3 грн.;

-ТОВ «Укртехноресурс» 330 204 270,2 грн.;

-ТОВ «Системи Автоматизація Сервіс» 108 646 518 грн.;

-ТОВ «Техпромсервіс ЛТД» 45 995 834,52 грн.;

-ТОВ «Укргазтех» 4 785 026,47 грн.,

а всього на суму 484 452 909,95 грн., з метою подальшої легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Вищезазначені факти належним чином описані та обґрунтовані у висновку аналітичного дослідження № 190/16-02-20/30019801 від 29.12.2017 про результати проведеного дослідження фінансово-господарської діяльності ПАТ «Укртрансгаз» по взаємовідносинах вищевказаними підприємствами, складеного Державною фіскальною службою України.

Крім того, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що діяльність ТОВ «Укртехноресурс» здійснюється поза межами правового поля, а його службові особи використовують своє службове становище для отримання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб. Зважаючи на викладене, у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що директором ТОВ «Укртехноресурс» ОСОБА_4 та іншими його службовими особами вчинено і на даний час вчиняється кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 364 КК України.

Встановлено, що фінансово-господарські операції проведені між ПАТ «Укртрансгаз» і ТОВ «Укртехноресурс» мають ознаки фіктивності та не призвели до реального настання юридичних чи фактичних наслідків, а тому перераховані на банківські рахунки останнього грошові кошти є предметом кримінального правопорушення і підлягають арешту з метою унеможливлення їх подальшої конвертації в готівку.

Відповідно до даних, які надала ДФС України ТОВ «Укртехноресурс» (код ) має відкриті банківські рахунки № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня), № НОМЕР_3 (російський рубль), № НОМЕР_3 (долар США), № НОМЕР_3 (українська гривня), № НОМЕР_4 (українська гривня), № НОМЕР_5 (українська гривня) в ПАТ «Сбербанк» (МФО 320627).Як зазначено в клопотанні прокурором, грошові кошти, які розміщені на вищезазначених рахунках здобуті злочинним шляхом, являються речовим доказом у кримінальному провадженні та підлягають конфіскації у встановленому законом порядку.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, , дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки правове обґрунтування клопотання відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до висновку про наявність правових підстав для накладення арешту.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 98, 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на грошові кошти ТОВ «Укртехноресурс» () наявні на рахунках цього Товариства, відкритих у ПАТ «Сбербанк» (МФО 320627), а саме: № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня), № НОМЕР_3 (російський рубль), № НОМЕР_3 (долар США), № НОМЕР_3 (українська гривня), № НОМЕР_4 (українська гривня), № НОМЕР_5 (українська гривня), заборонивши здійснення з них видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету та для виплати заробітної плати.
Зобов`язати банківську установу ПАТ «Сбербанк» негайно надати до Генеральної прокуратури України інформацію у вигляді довідки про залишки коштів на рахунках на момент накладення арешту.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1