Провадження №: 1-кс/752/5990/18
У Х В А Л А

01.08.2018 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва, клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000049, внесене слідчим слідчого відділу Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 , подане в порядку глави 17 Кримінального процесуального кодексу України, -

в с т а н о в и в:

слідчий слідчого відділу Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 за погодженням прокурора Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_5 .
В обґрунтування вимог, викладених у клопотанні про арешт майна, слідчим зазначено, що СВ Голосіївського УПГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 10.06.17 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000049 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, іншого власника майна, їх захисника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Слідчий в судове засідання не з`явився, надав заяву з проханням розглядати клопотання у його відсутність.
Дослідивши клопотання та матеріали, долучені до нього, приходжу до наступного.
В ході проведення досудового розслідування встановлено, що в невстановлений слідством день та час, невстановлені досудовим розслідуванням особи, діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою між собою, шахрайським шляхом заволоділи об`єктом нерухомого майна квартирою АДРЕСА_1 , яка на праві власності належала ОСОБА_6 , чим спричинили останній майнової шкоди в особливо великих розмірах.

Квартира АДРЕСА_1 , згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових право на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, належить ОСОБА_5 .

Згідно з п. 7 ч. 2 та ч. 1 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, що має застосовуватись з метою досягнення дієвості цього провадження.
Так, загальні правила застосування будь-якого із заходів забезпечення кримінального провадження встановлені статтею 132 КПК України.
Частина 1 ст. 170 КПК України передбачає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно положень ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Ураховуючи, обставини вчинення злочину, вказане майно підлягає арешту з метою забезпечення його збереження.

На даному етапі провадження до завдань суду не належить оцінювати, наскільки повно органом досудового розслідування зібрано докази, що стосуються зазначеного кримінального провадження. Його завдання полягає в тому, щоб дослідити ті обставини, про які органу досудового розслідування відомо на даний час та які дають достатньо обґрунтовані підстави для втручання в права та інтереси відповідних осіб.
Надані суду матеріали свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що їх сукупність, відповідно до вимог ст. 170 КПК України, є достатньою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Враховуючи наведене, оцінюючи в сукупності всі обставини, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання слідчого про накладення арешту, підлягає задоволенню як обґрунтоване, з метою недопущення відчуження та забезпечення збереження речових доказів, або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Керуючись вимогами ст. ст.131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання - задовольнити.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_5 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00).

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: