справа №619/4438/18
провадження №1-кс/619/1748/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2018 року Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 старшого слідчого СВ Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП України в Харківській області ОСОБА_4 погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 по кримінальній справі, внесеній до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001678 від 04.11.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м.Харків, освіта середня, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Дергачівського ВП ГУНП України в Харківської області знаходиться кримінальна справа внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001678 від 04.11.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Відповідно матеріалів справи встановлено, що 04.11.2018 близько 00.20 годині за адресою: АДРЕСА_2 , було виявлено труп жінки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з ознаками насильницької смерті.

Дане повідомлення 04.11.2018 зареєстровано в Журналі єдиного обліку за № 11707 та 04.11.2018 відомості за вказаним фактом внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001678, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

31 жовтня 2018 року близько 22 години 30 хвилин ОСОБА_6 , знаходився на території домоволодіння АДРЕСА_2 разом зі своєю знайомою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 де разом з останньою вживали алкогольні напої. Під час розмови між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , виник словесний конфлікт, на підґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, під час якого у ОСОБА_6 виник умисел на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 .. З метою реалізації свого злочинного умислу, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_6 наніс удар правою рукою в обличчя ОСОБА_7 , в результаті якого остання присіла на стілець.
Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті, ОСОБА_6 взяв дерев`яну биту, яка знаходилася поруч, та наніс 4-5 ударів по життєво важливому органу - голові ОСОБА_7 , від яких остання впала на підлогу і ознак життя не подавала.
04.11.2018 о 01.50 в буд. АДРЕСА_2 виявлено труп ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 з тілесними ушкодженнями голови.
Таким чином в діях ОСОБА_6 вбачаються ознаки кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України - умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
04.11.2018 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

04.11.2018 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Вина ОСОБА_6 підтверджується зібраними в ході досудового розслідування по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 04.11.2018; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом слідчого експерименту за участю ОСОБА_6 ;

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків та спробам запобігання: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків.

У вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України підозрюється ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженець м.Харків, не одружений, офіційно не працевлаштований, раніше не судимого в силу ст.89 КК України, зареєстрований та проживає: АДРЕСА_1 .

Вищевикладене повністю підтвердив у своїх показаннях під час допиту у якості підозрюваного ОСОБА_6 .

В діях ОСОБА_6 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.1 ст. 115 КК України, який є тяжким злочином , за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі від 7 до 15 років позбавлення волі.

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання від слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП України в Харківській області ОСОБА_4 погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Слідчий в обґрунтуванні свого клопотання зазначив, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під ватрою необхідне , адже підозрюваний ОСОБА_6 вчинив тяжкий злочин, санкція за який передбачає покарання від 7 до 15 років позбавлення волі. Підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування , що перешкоджатиме встановленню істини у справі , вчинити інше кримінальне правопорушення також участь підозрюваного необхідна для проведення інших слідчий дій , які мають суттєве значення для підтвердження корисливого мотиву вчинення злочину та відповідної кваліфікації кримінального правопорушення .

Слідчий та прокурор в судовому засіданні наполягали на задоволенні клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судове засідання доставлений підтвердив факт вчинення ним вказаного злочину, вказаному в клопотанні. Кається скоєному.

Захисник затриманого ОСОБА_5 тат підозрюваний ОСОБА_6 просили суд застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі передбачені п.п.1-11 ч.1 ст.178 КПК України, дійшов до висновку про задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ст. 194 ч.1 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З огляду на те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», судам слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). Вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. За відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови», № 35615/06, п. 48, від 13 листопада 2007 року)».

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Фактичні обставини інкримінованого підозрюваному тяжкого злочину, свідчать про його підвищену суспільну небезпеку, що у сукупності із тяжкістю можливого покарання, а також даними про особу підозрюваного вказують на обґрунтованість заявленого клопотання.

Крім того , слідчий суддя вважає , що існують ризики, які передбачені ст.177 КПК України, у зв`язку з цим клопотання с лідчого підлягає задоволенню.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

Однак, враховуючи існування зазначених ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про підозру про вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення і ті обставини, що він подозрюється у вчиненні тяжкого злочину, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим.

Відповідно до ст. 197 ч.1 КК України строк дії ухвали слідчого судді….не може перевищувати шіст- десяти днів.

Керуючись ст.ст. 42, 131, 132, 176-178, 183,184, 193, 194,197,309, 395 КПК України слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП України в Харківській області ОСОБА_4 погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого за ст. 115 ч.1 КК України - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком по 28 грудня 2018 року, включно.

Виконання ухвали доручити начальнику Дергачівського ВП ГУНП України в Харківській області та начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Ухвала підлягає негайному виконанню..

Копію ухвали негайно вручити підозрюваному після її оголошення .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1