печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 серпня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у місті Києві клопотання прокурора четвертого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Головного слідчого управління Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях, підслідних Державному бюро розслідувань Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :
16 серпня 2018 року до провадження слідчого судді надійшло вказане клопотання прокурора, про накладення арешту.

Обґрунтовуючи подане клопотання прокурор вказує, що управлінням з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004294 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 358 КК України.

Прокурор в судове засідання не з`явився про дату час, та місце проведення судового засідання повідомлений вчасно у спосіб передбачений ст. 135 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Прокурор у клопотанні зазначає, службові особи ТОВ «КОСТЯНТИНІВСЬКИЙ ЗАВОД МЕТАЛУРГІЙНОГО ОБЛАДНАННЯ» (), ТОВ «НВП «МЕТАЛУРГІЙНИЙ РЕСАЙКЛІНГ» (), ТОВ «Квартал 5» (), ФОП ОСОБА_4 (код НОМЕР_1 ), ТОВ «ГЕРМЕС-КС» (), ТОВ «ЮВЕНТА ОЙЛ ТРЕЙД» (), ТОВ «ОЛГА-ТОРГ» (), ТОВ «АЛЬЯНС НОВОБУД» (), ТОВ «ЄВРОБЕТОН» (), ТОВ «ІНРАЙС ДЕВЕЛОПМЕНТ» (), ТОВ «ТЕХЕНЕРГОТРЕЙД» (), ТОВ «ТРИ О» (), ТОВ «ІНТЕР ГАЗ ТРЕЙДІНГ» (), ТОВ «УНІПРОК ТРЕЙД» (), ТОВ «ШЛЯХБУД KP» (), ТОВ «БМ СЕРВІС ПЛЮС» (), ТОВ «БМ ДИСТРИБУЦІЯ ПЛЮС» (), ТОВ «СЕЛЕНА ФІЛМЗ» (), ТОВ «ПЕГАС АВТО» (), ТОВ «ТБМ-СТРОЙМОНТАЖ» (), ТОВ «ІНЖЕНЕРНИЙ САНТЕХНІЧНИЙ ЦЕНТР ВАЛТЕК» (), TOB «ТЕХНОГОР KM» (), ТОВ «АРХІТЕКТУРНО-РЕСТАВРАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО «СОФІЯ» (), ПРАТ «БК «ЖИТЛОПРОМБУД-8» (), ТОВ «КИЇВТРАНСКОМПЛЕКТ» (), ТОВ «АЕРОФУД УКРАЇНА» (), ТОВ «АЙ ДІ КОМПАНІ» (), ТОВ «ПРЕЗРІДЕНТ ФІЛЬМ УКРАЇНА» () та інших суб`єктів підприємницької діяльності реального сектору економіки, діючи умисно, за попередньою змовою з невстановленими особами, внаслідок проведення фінансово-господарської діяльності з підприємствами, що мають ознаки фіктивності ТОВ «ТОРІФЕСТ» (), ТОВ «ФЕЛТОН ІНДАСТРІ» (), ТОВ «КОМЛЕНД» (), TOB «ТЕХНОСАН» (), ТОВ «ЕЕІДА ТОРЕ» (), ТОВ «ЛАЙФ ТЕКНОЛЕДЖІ» (), ТОВ «НОРД ІНТЕР» (), TOB «САНВЕНТІКС» (), ТОВ «МАЛРЕЙ» (), ТОВ «ЕОЛДВЕСТ» (), ТОВ «КУПРУМОПТТОРЕ» (), TOB «АЕРО СПЕЦ ТОРГ» (), TOB «АРАНТА ТРЕЙД» (), ТОВ «ТЕХНО-ПАРК» (), ТОВ «ПОСТАЧМЕТАЛЕРУП» (), ТОВ «АЙВА КОМПАНІ» (), ТОВ «АЙС ПРОМ» (), ТОВ «АСК-ГРУП КОМПАНІ» (), ТОВ «ВАДНЕР» (), ТОВ «ВЕСТДЕЙЛ» (), ТОВ «ВІЛЛАТІК КОМПАНІ» (), ТОВ «ДЖЕК-КСІ» (), ТОВ «ЄВРОПЕЙСЬКІ БУДІВЕЛЬНІ СИСТЕМИ» (), TOB «КІТ-КЕТ» (), ТОВ «МАЕНУМ-ТРАСТ» (), ТОВ «МЕГОВАН» (), TOB «МІКСА ТРЕЙД» (), ТОВ «РІМЕЙК ПЛЮС» (), ТОВ «СВІТКОМ ТРЕЙД» (), ТОВ «СІДЖИ ГРУП» (), ТОВ «СІТІ БІЗНЕС ГРУПП» (), ТОВ «ХАЙБУД» (), ТОВ «ШЕРОН ДАФТ» (), ТОВ «БАТТЕР ТРЕЙД» (), ТОВ «ДІКТУМ ПРОМ» (), ТОВ «ЄВРОЕРАНД ЛТД» (), ТОВ «ЛАЙНІТ» (), ТОВ «ОЛІМПАЙТ» (), ТОВ «РОШЕЙТ КОНСАНТ» (), TOB «СЕВРАС» (), ТОВ «СОЛЛЕР-КОМ» (), ТОВ «ТРОДМІКС ІНВЕСТ» (), ТОВ «ФІЛІН ОУЛ» (), ТОВ «ТОВБУД ЛТД» (), ТОВ «БАЗЕЛЬ ТРЕЙД» (), ТОВ «ВАРГОС» (), ТОВ «ДЕНЕТО ЕРУП» (), ТОВ «ЕЛІТ СТАР» (), ТОВ «ЛИГА ЮТ» (), ТОВ «ЛОТУС-ТРЕЙД» (), TOB «НЕСТА ТОРЕ» (), ТОВ «НІК-ЕЛІТ» (), ТОВ «ОЛІФЕР КОНСАЛТ» (), ТОВ «СІТІЛЕНД ІНВЕСТ» (), ТОВ «ПРОФІ-УНІКО» (), ТОВ «СТАРТФОРД» (), ТОВ «ВЄГАС БУД» (), ТОВ «УРАН ГОРБУД» (), TOB «ІНЕКС ТРЕЙДІНГ» (), ТОВ «ІНПРОМ-ХАРКІВ» (), ТОВ «ХАЛБРЕЙН» (), ТОВ «РЕАЛ БУДПРОЕКТ» (), ТОВ «СТЕФАН ПЛЮС» (), ТОВ «ТЕРРА УНІВЕРС» (), ТОВ «ЮНЕСКА ЛТД» (), ТОВ «ПРОЕКТІВБУД» () ухилились від сплати податків, що призвело до ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах.

Так, вказує прокурор вказує, що службові особи ТОВ «КОСТЯНТИНІВСЬКИЙ ЗАВОД МЕТАЛУРГІЙНОГО ОБЛАДНАННЯ» ТОВ «НВП «МЕТАЛУРЕІЙНИЙ РЕСАЙКЛІНГ» () використовують реквізити ТОВ «НВП «МЕТАЛУРЕІЙНИЙ РЕСАЙКЛІНГ» та ТОВ «ТОРІФЕСТ» як «транзитних» підприємств, з метою формування податкового кредиту за начебто поставлені в їх адресу товари та послуги. У подальшому, формування податкового кредиту здійснюється за рахунок ТОВ «ФЕЛТОН ІНДАСТРІ», ТОВ «КОМЛЕНД», ТОВ «ТЕХНОСАН», ТОВ «ЕЕІДА ТОРЕ», ТОВ «ЛАЙФ ТЕКНОЛЕДЖІ», ТОВ «НОРД ІНТЕР», ТОВ «САНВЕНТІКС», ТОВ «МАЛРЕЙ», ТОВ «ЕОЛДВЕСТ», ТОВ «КУПРУМОПТТОРГ», ТОВ «АЕРО СПЕЦ ТОРЕ», ТОВ «АРАНТА ТРЕЙД», ТОВ «ТЕХНО-ПАРК», ТОВ «ПОСТАЧМЕТАЛЕРУП».

Відповідно до отриманих від оперативних працівників інформації, указані підприємства створені з метою прикриття незаконної діяльності, яка полягає в штучному (незаконному) формуванні податкового кредиту з податку на додану вартість підприємствам реального сектору економіки.

Вищезазначена злочинна схема забезпечує незаконне виведення безготівкових коштів підприємств реального сектору економіки у тіньовий неконтрольований державою обіг, минаючи при цьому систему оподаткування, органи Державного контролю та фінансового моніторингу що призводить до ненадходження податків до бюджету Держави коштів в особливо великих розмірах.

Окрім того, має місце посилання прокурора, що заходами оперативного характеру встановлено, що ТОВ «БАТТЕР ТРЕЙД» (), ТОВ «ДІКТУМ ПРОМ» (), ТОВ «ЄВРОГРАНД ЛТД» (), ТОВ «ЛАЙНІТ» (), ТОВ «ОЛІМПАЙТ» (), ТОВ «РОТІІЕЙТ КОНСАНТ» (), ТОВ «СЕВРАС» (), ТОВ «СОЛЛЕР-КОМ» (), ТОВ «ТРОДМІКС ІНВЕСТ» (), ТОВ «ФІЛІЙ ОУЛ» (), ТОВ «ТОВБУД ЛТД» (), ТОВ «БАЗЕЛЬ ТРЕЙД» (), ТОВ «ВАРІЮЄ» (), ТОВ «ДЕНЕТО ЕРУП» (), ТОВ «ЕЛІТ СТАР» (), ТОВ «ЛИТА ЮТ» (), ТОВ «ЛОТУС-ТРЕЙД» (), ТОВ «НЕСТА ТОРЕ» (), ТОВ «НІК-ЕЛІТ» (), ТОВ «ОЛІФЕР КОНСАЛТ» (), ТОВ «СІТІЛЕНД ІНВЕСТ» (), ТОВ «ПРОФІ-УНІКО» (), ТОВ «СТАРТФОРД» (), ТОВ «ВЄЕАС БУД» (), ТОВ «УРАН ГОРБУД» (), ТОВ «ІНЕКС ТРЕЙДІНЕ» (), ТОВ «ІНПРОМ-ХАРКІВ» (), ТОВ «ХАЛБРЕЙН» (), ТОВ «РЕАЛ БУДПРОЕКТ» (), ТОВ «СТЕФАН ПЛЮС» (), ТОВ «ТЕРРА УНІВЕРС» (), ТОВ «ЮНЕСКА ЛТД» (), ТОВ «ПРОЕКТІВБУД» () є пов`язаними юридичними особами з ознаками фіктивності, а грошові кошти, які перераховуються на їхні розрахункові рахунки з метою прикриття незаконної діяльності, яка направлена на конвертацію безготівкових коштів в готівку.

Так, вказує, що з указаними вище суб`єктами підприємницької діяльності з ознаками фіктивності підприємства реального сектору економіки здійснили фінансово-господарські операції, а саме: ТОВ «Квартал 5» (), ФОП ОСОБА_4 (код НОМЕР_1 ), ТОВ «ГЕРМЕС-КС» (), ТОВ «ЮВЕНТА ОЙЛ ТРЕЙД» (), ТОВ «ОЛГА-ТОРГ» (), ТОВ «АЛЬЯНС НОВОБУД» (), ТОВ «ЄВРОБЕТОН» (), ТОВ «ІНРАЙС ДЕВЕЛОПМЕНТ» (), ТОВ «ТЕХЕНЕРГОТРЕЙД» (), ТОВ «ТРИ О» (), ТОВ «ІНТЕР ГАЗ ТРЕЙДІНГ» (), ТОВ «УНІПРОК ТРЕЙД» (), ТОВ «ШЛЯХБУД КР» (), ТОВ «БМ СЕРВІС ПЛЮС» (), ТОВ «БМ ДИСТРИБУШН ПЛЮС» (), ТОВ «СЕЛЕНА ФІЛМЗ» (), ТОВ «ПЕГАС АВТО» (), ТОВ «ТБМ-СТРОЙМОНТАЖ» (), ТОВ «ІНЖЕНЕРНИЙ САНТЕХНІЧНИЙ ЦЕНТР ВАЛТЕК» (), ТОВ «ТЕХНОГОР КМ» (), ТОВ «АРХІТЕКТУРНО-РЕСТАВРАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО «СОФІЯ» (), ПРАТ «БК «ЖИТЛОПРОМБУД-8» (), ТОВ «КИЇВТРАНСКОМПЛЕКТ» (), ТОВ «АГРОФУД УКРАЇНА» (), ТОВ «АЙ ДІ КОМПАНІ» (), ТОВ «ПРЕЗИДЕНТ ФІЛЬМ УКРАЇНА» ().

А відтак, вважаючи, що розміщення на рахунках згаданих вище підприємств грошові кошти є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, а також за вчинення злочину передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України, з метою забезпечення збереження речових доказів, конфіскації майна, що передбачено ст. 98, п. 1, 2 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, вважає наявними підставами для арешту майна.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положення даної норми КПК України узгоджуються із ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, згідно вимог ст. 94, ст. 132, ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Виходячи із аналізу положень ст. 170 КПК України, обов`язковою передумовою, яка обумовлює можливість накладення арешту на майно з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, а також з метою відшкодування заподіяної шкоди, є наявність в кримінальному провадженні спеціальних суб`єктів, а саме: підозрюваного та/або обвинуваченого чи особи, яка несе матеріальну відповідальність за їх дії; юридичної особи, відносно якої здійснюється кримінальне провадження, а також наявність мети такого арешту забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Разом з тим, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину та наявність обґрунтованої підозри (п. 2, 3 ч. 2 ст. 173 КПК України). При цьому обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладається на слідчого та/або прокурора.

Окрім цього, слідчий суддя не погоджується з доводами клопотання в частині того, що кошти, розміщені на рахунках зазначених підприємств є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, а грошові кошти розміщені на рахунках відповідають критеріям ст. 98 КПК України, оскільки виходячи з фабули кримінального провадження внесеного до ЄРДР грошові кошти, що знаходяться на рахунках підприємств на які просить накласти арешт прокурор не можуть бути речовими доказами в розумінні ст. 98 КПК України, так як речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

За наведених обставин, приходжу до висновку, що з матеріалів клопотання не вбачається належних та допустимих доказів, які можуть слугувати належними підставами для арешту грошових коштів, та з метою недопущення неправомірного обмеження прав осіб у кримінальному провадженні, оскільки даний захід не забезпечить справедливий баланс між засобами, які застосовуються та метою, яку прагне досягти орган досудового розслідування.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання прокурора четвертого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Головного слідчого управління Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях, підслідних Державному бюро розслідувань Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду міста Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1