УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2018 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника потерпілої ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про проведення експертизи в рамках досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0001719 від 14.11.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Представник потерпілої ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про проведення комплексної судово-медичної та психологічної експертизи в рамках досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0001719 від 14.11.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що 12.11.2016 року приблизно о 23 годині 20 хвилин по Наддніпрянському шосе в м. Києві сталося зіткнення автомобілів: Шевроле Лачетті, д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 з автомобілем Шевроле Лачетті, д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_6 .

В момент настання дорожньо-транспортної пригоди в автомобілі Шевроле Лачетті, д.н.з. НОМЕР_1 , в якості пасажира, перебувала ОСОБА_7 .

Внаслідок зазначеного ДТП, ОСОБА_7 була госпіталізована до Київської міської клінічної лікарні № 17.

За фактом вищезазначеної дорожньо-транспортної пригоди відкрите кримінальне провадження №0001719, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України. Досудове розслідування проводиться старшим слідчим СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 .

З 12.11.2016 року, ОСОБА_7 перебувала на лікуванні у відділенні політравми КМКЛ №17. Під час лікування був встановлений наступний діагноз: поєднана травма, відкрита черепно-мозкова травма, забій головного мозку тяжкого ступеню, травматичний субарахноїдальний крововилив. Лінійний перелом лобної кістки справа з переходом на основу черепа в передній та середній черепних ямах справа. Набряк-набухання головного мозку. Компресійно-дислокаційний синдром. Пневмоцефалія. Забійна рана правої лобної обл. Перелом правого вилично-орбітального комплексу з незначним зміщенням. Закрита травма грудей. Перелом ключиці, І ребра справа. Забій легень. Верхівковий пневмоторакс зліва. Персистуючий вегетативний статус. Спастична тетраплегія. Трахеостома.

Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_7 , від отриманих травм, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в КМКЛ №17.

Постановою старшого слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_9 від 24.11.2016 року, ОСОБА_3 визнана потерпілою у кримінальному провадженні № 0001719 від 14.11.2016 року.

26.06.2018 року мною, адвокатом ОСОБА_4 , було подано клопотання слідчому СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 про призначення судово-медичної експертизи з метою визначення розміру матеріальних збитків, які завдані потерпілій ОСОБА_3 внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України. Станом на 03.08.2018 року вказане клопотання не вирішено.

Відповідно до клопотання, за час лікування ОСОБА_7 у КМКЛ №17, її мама ОСОБА_3 була змушена постійно перебувати разом з донькою та купувати необхідні ліки та лікарські засоби. Так, на лікування ОСОБА_7 були придбані ліки та лікарськи засоби на загальну суму 233 037, 90 грн., що підтверджується копіями квитанцій, що долучені до матеріалів кримінального провадження.
Таким чином, потерпілій у кримінальному провадженні завдані матеріальні збитки, а також моральна шкода.

Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, у душевних стражданнях. Майнові елементи у законодавчому визначенні (дефініції) моральної шкоди відсутні. Отже, моральна шкода є немайновою.
Представник потерпілої зазначає, що для визначення розміру матеріальних збитків, а також розміру немайнової шкоди необхідно залучити експертів різних галузей знань, а тому враховуючи положення п. 1.2.11. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена Наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998 року у провадженні необхідно провести комплексну судову експертизу.
В судове засідання представник потерпілої не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Слідчий суддя вважає за необхідне розглянути клопотання у відсутності представника потерпілої відповідно до вимог ч. 3 ст. 244 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Як вбачається з клопотання представника потерпілої, а також доданих до клопотання документів, в провадженні СУ ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0001719 від 14.11.2016 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України.

Постановою слідчого від 24.11.2016 року ОСОБА_3 визнана потерпілою у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для зясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для зясування питань права.

Згідно ст. 243 КПК України експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.

Відповідно до ч.6 ст. 244 КПК України слідчий суддя задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.

Відповідно до п.5 ч.3 ст. 69 КПК України експерт зобов`язаний забезпечити збереження об`єкта експертизи. Якщо дослідження пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей, експерт повинен одержати на це дозвіл від особи, яка залучила експерта.

Враховуючи дані, які наведені в клопотанні, з метою з`ясування всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0001719 від 14.11.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України слідчий суддя приходить до висновку, що є достатні підстави для призначення проведення психологічної експертиз у кримінальному провадженні з метою визначення моральної шкоди, завданої потерпілій ОСОБА_3 .

Разом з тим, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання в частині призначення судово-медичної експертизи, оскільки представником потерпілої необгрунтовано необхідності призначення даного експертного дослідження в рамках досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0001719 від 14.11.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 223, 242, 243, 244, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити частково.

Призначити у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0001719 від 14.11.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України психологічну експертизу.

На вирішення експертизи поставити наступні запитання:

Чи була ситуація, що пов`язана з перебуванням ОСОБА_7 в період з 12.11.2016 року по 08.03.2017 року у КМКЛ №17 психотравмою для ОСОБА_3 ?

Чи була ситуація, що пов`язана з загибеллю ОСОБА_7 внаслідок ДТП психотравмуючою для ОСОБА_3 ?

Яка інтенсивність та тривалість психотравмуючого впливу зазначених ситуацій?

Якщо дані ситуації були психотравмуючими, то чи нанесена з психологічної точки зору ОСОБА_3 моральна шкода та у якому розмірі?

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (м. Київ, вул. Смоленська, 6), попередивши їх про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

В решті вимог за клопотанням - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1