Справа № 308/9858/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2018 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду зі вказаною скаргою мотивуючи її тим, що нею 01.09.2018 року до Ужгородського ВП ГУНП у Закарпатській області було подано заяву про вчинення ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_5 та приватним нотаріусом ОСОБА_6 злочину. Вказана заява про злочин 01.09.2018 року була отримана слідчим СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_7 , про що свідчить підпис останнього на заяві про злочин. Проте, станом на час звернення до суду з даною скаргою, відомості вказані в заяві не внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що суперечить вимогам ст.214 КПК України та Положенню про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За таких обставин, скаржниця просить зобов`язати Ужгородський ВП ГУНП у Закарпатській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 01.09.2018 року, видати їй витяг з ЄРДР та визнати її потерпілою.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явилася, хоча про час і місце розгляду справи була повідомлена своєчасно і належним чином, але надала суду заяву про розгляд скарги у її відсутності.

Прокурор у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду скарги був повідомлений належним чином, однак його неявка у відповідності до ч.3 ст.306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що 01.09.2018 року ОСОБА_3 звернулася до Ужгородського ВП ГУНП у Закарпатській області із заявою про вчинення ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_5 та приватним нотаріусом ОСОБА_6 злочину.

Вказана заява про злочин, 01.09.2018 року була отримана слідчим СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_7 , про що свідчить підпис останнього на заяві про злочин.

Згідно ч.1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Тобто, зазначена норма закону зобов`язує слідчого, прокурора, у разі надходження заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Розглядаючи дану скаргу суд приймає до уваги висновки Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладені в Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12 січня 2017 року.

Зокрема в пункті 2 висновків Узагальнення вказано, що якщо особа звертається з певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення, то це звернення недопустимо розцінювати як таке, в якому реалізується право особи на внесення пропозицій стосовно вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі або як прояв участі у державних справах (тобто в порядку Закону України «Про звернення громадян»). Також неправильно (з цих же міркувань) розглядати заяви, які, на думку уповноважених суб`єктів органів досудового розслідування, містять відомості про кримінальне правопорушення, за правилами ст.214 КПК, а які таких відомостей не містять, - за правилами Закону України «Про звернення громадян», оскільки така ознака не може використовуватись як розмежувальна для цих двох видів звернень.

Отже, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.

Згідно пункту 3 висновку Узагальнення, з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Як слідує з матеріалів скарги, слідчим (посадовою особою)Ужгородського ВП ГУНП у Закарпатській області зазначені вимоги закону не дотримано, а саме протягом 24 год. з моменту надходження заяви ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення від 01.09.2018 року відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено не було.

Частиною 2 статті 9 КПК України передбачено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Зважаючи на обставини справи, досліджені у судовому засіданні докази та системний аналіз положень чинного законодавства України, враховуючи те, що суб`єкт бездіяльності не представив слідчому судді відомостей щодо виконання вимог ст.214 КПК України та внесення відомостей за заявою про кримінальне правопорушення до ЄРДР, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення, в цій частині скарги, ОСОБА_3 , зобов`язавши слідчого (посадову особу) Ужгородського ВП ГУНП у Закарпатській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви про кримінальне правопорушення від 01.09.2018 року та розпочати досудове розслідування.

Вирішуючи питання щодо заявлених у скарзі ОСОБА_3 вимог про зобов`язання слідчого (посадову особу) Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області визнати її потерпілою у кримінальному провадженні та вручити їй витяг з ЄРДР, слідчий суддя вважає наступне.

Згідно положень ч.1, ч.2 та ч.3 ст.55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Слідчий суддя зазначає, що в основі набуття фізичною чи юридичною особою статусу потерпілого у кримінальному провадженні лежить одночасна сукупність таких умов: фактична (завдання кримінальним правопорушенням відповідної шкоди) та формальна (подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого).

Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Цей момент може збігатися з початком кримінального провадження або мати місце після його початку, але не може йому передувати. У разі коли особа не подавала відповідної заяви і була визнана потерпілим слідчим, прокурором або судом, права і обов`язки потерпілого виникають у неї з моменту надання згоди на таке визнання.

Відповідно до ч.5 ст.55 КПК України, за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Така постанова слідчого або прокурора у відповідності до п.5 ч.1 ст.303 КПК може бути оскаржена.

Проте, до повноважень слідчого судді не входить зобов`язання прокурора або слідчого визнати особу потерпілим, в силу ст.303 КПК України, відповідно до якої слідчий суддя розглядає лише скарги на постанови про відмову у визнанні осіб потерпілими, відповідно до ст.307 КПК України не передбачено право слідчого судді за результатами розгляду скарг на дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляти ухвалу про визнання особи потерпілим у кримінальному провадженні, а тому вимоги про зобов`язання слідчого визнати ОСОБА_3 потерпілою у кримінальному провадженні до задоволення не підлягають.

Не підлягає до задоволення і вимога ОСОБА_3 про зобов`язання Ужгородський ВП ГУНП в Закарпатській області видати їй витяг з ЄРДР, оскільки дана вимога чітко визначена в ст. 214 КПК України як обов`язок слідчого чи іншої посадової особи яка вносить відомості в ЄРДР і така вимога на даний час не є порушеною, а суд не може забезпечити захист права на майбутнє.

Зважаючи на обставини справи, досліджені у судовому засіданні докази та системний аналіз положень чинного законодавства України, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
Скаргу - задоволити частково.

Зобов`язати слідчого (посадову особу) Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви (повідомлення) ОСОБА_3 від 01.09.2018 року, у відповідності до вимог ст.214 КПК України, та розпочати досудове розслідування.

В решті скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1