БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний номер № 500/2879/13-к
Провадження № 1-о/497/2/18
УХВАЛА
про залишення заяви без руху

26.07.18 року суддя Болградського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , вивчивши у приміщенні суду в м.Болград заяву ОСОБА_2 про перегляд судового рішення за нововиявленими та виключними обставинами,
ВСТАНОВИЛА:
25 липня 2018 року до Болградського районного суду Одеської області надійшла заява засудженого ОСОБА_2 , якою він просить відкрити кримінальне провадження за нововиявленими та виключними обставинами, і скасувати ухвалені стосовно нього:

- вирок Болградського районного суду Одеської області від 01.08.2016року,

- ухвалу апеляційного суду Одеської області від 23.03.2017року,
- і ухвалу Верховного суду від 07.06.2018року.
Крім того, засуджений просить призначити новий судовий розгляд кримінальної справи стосовно нього, і ухвалити нове рішення, не зазначаючи, з якою метою та з якої причини він вважає вищевказані рішення судів усіх інстанцій такими, що підлягають скасуванню, та яке саме інше, нове рішення він просить ухвалити з огляду на ті обставини, на які він посилається.
В обгрунтування своїх вимог засуджений стверджує, що суд першої інстанції послався на незаконні докази які були добуті з порушенням вимог кримінально-процесуального Закону, про які він дізнався лише при апеляційному перегляді вироку, і це, на його думку, є нововиявленими виключними обставинами, які є підставою для перегляду вищевказаного судового рішення вироку, проте, не зазначаючи з якою метою, на його думку, має бути переглянуте судове рішення, що було перевірено судами апеляційної і касаційної інстанції і набрало законної сили.
Відповідно до вимог ст.464 КПК України, «Заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, що надійшла до суду, передається судді, колегії суддів, які визначаються у порядку, встановленому статтею 35 цього Кодексу Частина перша статті 464 в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017; не пізніше наступного дня після надходження заяви до суду суддя перевіряє її відповідність вимогам статті 462 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття кримінального провадження за нововиявленими або виключними обставинами; до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена згідно з вимогами, передбаченими статтею 464 цього Кодексу, застосовуються правила ч.3 статті 429 цього Кодексу. Копія ухвали невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами й усіма доданими до неї матеріалами.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи заява на розгляд розподілена судді ОСОБА_1 .
Вдповідно до Розділу VІІІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 зі змінами, внесеними рішеннями Ради суддів України (у редакції рішення від 02 березня 2018 року №17), «За виключенням кримінальних проваджень, визначення підсудності в яких проводиться у відповідності до Кримінально-процесуального кодексу, затвердженого Законом Української РСР "Про затвердження Кримінально-процесуального кодексу Української РСР" (Відомості Верховної Ради УРСР, 1961 р., № 2, ст. 15), розподіл судових справ, здійснюється модулем автоматизованого розподілу виключно в автоматизований спосіб (без участі посадових осіб) під час реєстрації в суді передбачених законом процесуальних документів, на підставі інформації, внесеної уповноваженими особами суду до АСДС та до підсистеми обліку кадрів. Підставою для запуску процедури автоматизованого розподілу судової справи є внесений до АСДС ЕД або ЕКПД відповідного документу, підписаний електронним цифровим підписом його автора. Ручний запуск процедури автоматизованого розподілу не допускається.
Пунктом 16 Положення визначено, що «Для колегіального розгляду судової справи або матеріалів кримінального провадження у складі трьох суддів постійної колегії суддя-доповідач обирається відповідно до пункту 6 цього Розділу. Два інші судді постійної колегії, що розглядатиме справу, визначаються модулем автоматизованого розподілу із числа суддів основного складу постійної колегії, до якої входить обраний суддя-доповідач під час тієї самої процедури автоматизованого розподілу. Для справ або матеріалів кримінального провадження, що мають розглядатися суддею одноособово, але головуючим суддею прийнято рішення про її колегіальний розгляд створюється ситуативна колегія. Для розгляду такої справи або матеріалів кримінального провадження до складу такої колегії включається головуючий суддя та додаткові два судді, визначені відповідно до пункту 6 цього Розділу.

Визначення кожного додаткового судді ситуативної колегії здійснюється модулем автоматизованого розподілу під час окремої процедури автоматизованого розподілу».

Ознайомившись з вищевказаною заявою засудженого ОСОБА_2 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, а також з його ж клопотанням про поновлення строку, пропущеного заявником для звернення до суду з такою заявою, судом були витребувані з архіву суду матеріали крмінальної справи відносно Заявника та встановлено наступне.
Вироком Болградського районного суду Одеської області від 01.08.2016року, ОСОБА_2 був засуджений за ст.ст.185ч.1, 185ч.2, 185ч.3, 115ч.2 п.п.1,6,304ч.2 КК України з застосуванням ч.1ст.70 КК України, остаточно, шляхом поглинання менш суворих покарань більш суворим, у виді довічного позбавлення волі з конфіскацією усього майна, що є його власністю в дохід держави, строк відбування покарання визначено з дня його фактичного затримання з 11.03.2012року, зараховано у строк відбування покарання засудженому перебування його під вартою з дня затримання до дати ухвалення вироку у строк відбування покарання день за два, стягнуто на користь держави судові витрати в розмірі 5705,76грн., та на користь одного потерпілого 1250грн. матеріальної шкоди, 200000грн. моральної, та на користь другого 1250грн. матеріальної і 200000грн. моральної.
Ухвалами апеляційного суду Одеської області від 23.03.2017року та Верховного суду від 07.06.2018року вирок суду першої інстанції був залишений без змін в частині встановлення обставин злочинів, мотивування та остаточного покарання і змінений лише в частині додаткового покарання, - відносно засудженого застосовано дію ст.69 КК України в частині додаткового покарання, і, остаточно вирішено покарання засудженому призначити у виді довічного позбавлення волі без конфіскації майна.
Усі три судові рішення Заявник посить скасувати та переглянути кримінальну справу, що була розглянута за правилами КПК 1960 року. До Заяви додане клопотання про поновлення строку звернення до суду.
Проте заява та клопотання не відповідають вимогам чинного вищезазначного законодавства, а Заява, у порушення п.п.3,4,5,5-2,6ч.2 статті 462 КПК України, не містить: вимоги щодо підстав та мети ухвалення судом нового вроку після перегляду вищевказаного, що набрало законної сили; посилання на обставини, визначені Законом, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та заявнику під час судового розгляду; та обґрунтування вимоги про перегляід рішення з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених обставин, та зміст вимог до суду.
Крім того, заява не містила відомостей щодо ухвалення оскаржуваного Заявником судового рішення колегією суддів, у зв`язку з чим автоматизованою системою документообігу суду заява була розподілена для розгляду одному судді замість колегії суддів, що, наразі, не має значення до усунення Заявником недоліків, зазначених даною ухвалою, оскільки в разі усунення цих недоліків головуючим суддею буде прийнято рішення про її колегіальний розгляд, для чого утворюватиметься ситуативна колегія.

Так, мотивуючи своє рішення щодо наявності недоліків заяви ОСОБА_2 , суддя встановив наступне.
Статтею 369 КПК України визначено, що судове рішення може бути викладене у формі вироку або у формі ухвали суду.
Згідно ст.460 КПК України, учасники судового провадження мають право подати заяву про перегляд за нововиявленими або виключними обставинами судового рішення будь-якої інстанції.
Пунктом 24 ч.1 статті 3 КПК України передбачено, що судове провадження - це кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, Верховним Судом України, а також за нововиявленими обставинами.
Згідно ч.1 ст.461 КПК України, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може бути подано протягом трьох місяців після того, як особа, яка звертається до суду, дізналася або могла дізнатися про ці обставини.
Заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами подана належною особою, та оформлена відповідно до вимог ст.462 КПК України.
Заявник ставить питання про перегляд за нововиявленими обставинами трьох судових рішень, що набрали законої сили та були ухвалені за правилами КПК України 1960року.
Згідно Листа ВССУ від 26.11.2012р. за №1735/0/4-12 «Про деякі питання застосування розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України» У зв`язку з набранням 20 листопада 2012 року чинності Кримінальним процесуальним кодексом України (далі - КПК), прийнятим Верховною Радою України 13 квітня 2012 року, з метою недопущення неоднакового застосування та неправильного тлумачення його положень Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ звернув увагу суддів судів першої та апеляційної інстанцій на те, що «Для вирішення питання, за яким процесуальним законом має здійснюватися кримінальне судочинство, визначальною є дата надходження до суду скарг, клопотань, подань, матеріалів кримінальної справи з обвинувальним висновком, постановою про застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, постановою про направлення справи до суду для вирішення питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, а також дата набуття чинності діючим КПК України».
Для недопущення помилок при здійсненні кримінального судочинства, чіткого розмежування сфери дії процесуального закону ВССУ вважає за доцільне визначити зазначення судами у процесуальних документах при вказівці на норму закону скороченої назви двох кримінально-процесуальних кодексів України чинного та від 1960року, який втратив чинність, відповідно, -"КПК" та "КПК 1960 року".
3. Відповідно до положень п. 9 розділу XI "Перехідні положення" КПК, запобіжні заходи, що були обрані до 19 листопада 2012року включно, продовжують свою дію до моменту їх припинення і можуть бути змінені або скасовані, лише в порядку, передбаченому КПК 1960 року.
6. Кримінальні справи, які згідно з реєстраційним штампом надійшли до суду з обвинувальним висновком, постановою про застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, постановою про направлення справи до суду для вирішення питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності до дня набрання чинності КПК, тобто до 19 листопада 2012 року включно, розглядаються судами першої інстанції відповідно до п.11 розділу XI "Перехідні положення" КПК лише в порядку та у строки, визначені КПК 1960 року без будь-яких обмежень і винятків (у тому числі стосовно складу суду, фіксування судового провадження, тощо).
У судовому провадженні, яке здійснюється відповідно до КПК 1960 року, при надходженні від учасників процесу клопотань, зокрема щодо зміни або скасування запобіжного заходу, арешту майна чи відсторонення від посади, суд має керуватися положеннями КПК 1960 року. Якщо ж у такому провадженні надійшли клопотання стосовно проведення процесуальних дій, прийняття рішень відповідно до КПК (наприклад, щодо зміни обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою на запобіжний захід у виді домашнього арешту, затвердження угоди, проведення судового розгляду судом присяжних тощо), суд першої інстанції, керуючись положеннями п.11 розділу XI "Перехідні положення" КПК, а суди апеляційної та касаційної інстанцій - пунктами 11, 15 цього розділу, мають відмовити в їх задоволенні.
В разі оскарження судових рішень у таких справах суди апеляційної та касаційної інстанцій і Верховний Суд України розглядають їх у порядку, встановленому КПК 1960 року. У такому ж порядку продовжується розгляд кримінальної справи й у разі скасування судового рішення судом апеляційної (касаційної) інстанції та повернення її на новий судовий (апеляційний) розгляд.
Апеляційні й касаційні скарги, а також заяви про перегляд судових рішень у кримінальних справах Верховним Судом України, які до набуття чинності КПК були розглянуті судом першої/апеляційної інстанції, або розгляд яких в суді продовжується, а також у справах, які надійшли до суду першої інстанції до 19 листопада 2012 року включно, подаються та розглядаються відповідними судами у порядку, встановленому КПК 960 року.
Разом з тим, заяви (клопотання) про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, подані учасниками процесу (судового провадження) безпосередньо до суду 20 листопада 2012 року або пізніше, розглядаються судом у порядку, визначеному главою 34 КПК.

Таким чином, заява ОСОБА_2 підлягала б розгляду за вимогами чинного КПК України в разі відсутності її недоліків, за наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 456 КПК України, судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами.
Так, статтею 459 КПК України передбачені підстави для здійснення кримінального провадження за нововиявленими або виключними обставинами.
Вимоги до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами визначені ст.462 КПК України.
Відповідно до вимог статті 462 КПК України, у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами поряд з іншими даними також зазначається: судове рішення, про перегляд якого за нововиявленими обставинами подається заява, обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду; та обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених / виключних обставин.
Згідно положень, визначених статтею 463 КПК України, «1. Заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами подається до суду тієї інстанції, який першим допустив помилку внаслідок незнання про існування таких обставин, крім випадку, передбаченого частиною третьою цієї статті Частина перша статті 463 в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017; 2. Заява про перегляд судового рішення за виключними обставинами у разі вчинення суддею злочину, внаслідок якого ухвалено незаконне або необґрунтоване рішення, подається до суду тієї інстанції, суддею якого він був Частина друга статті 463 із змінами, внесеними згідно із Законом № 2147-VIII від 03.10.2017; 3. Заява про перегляд судового рішення за виключними обставинами у разі встановлення міжнародною судовою установою, юрисдикція якої визнана Україною, порушення Україною міжнародних зобов`язань при вирішенні цієї справи судом подається до Верховного Суду для її розгляду у складі Великої Палати Статтю 463 доповнено частиною третьою згідно із Законом № 2147-VIII від 03.10.2017.
Щодо подання заяви без дотримання строків, визначених чинним КПК України та клопотання про поновення пропущеного строку: статею 461 КПК України визначено, що «Заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може бути подано протягом трьох місяців після того, як особа, яка звертається до суду, дізналася або могла дізнатися про ці обставини».
Так, заявник про обставини, на які посилається у своїй заяві дізнався ще 23.03.2017року, оскільки ці обставини містяться в ухвалі апеляційного суду Одеської області від 23.03.2017року якою переглядався вирок Болградського районного суду Одеської області від 01.08.2016року стосовно заявника ОСОБА_2 , і який був присутнім в залі апеляційного суду під час ухвалення цим судом свого рішення.

Проте, до заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими та виключними обставинами додано клопотання про поновлення строку звернення до суду, яке, у супереч вимогам ст.117 КПК України, не містить посилання на причини, які судом можуть бути визнані поважними для поновлення строку звернення до суду.
Так, положеннями зазначеної статті 117 КПК України визначено, що «Пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Ухвала слідчого судді, суду про поновлення чи відмову в поновленні процесуального строку може бути оскаржена в порядку, передбаченому цим Кодексом. Подання клопотання заінтересованою особою про поновлення пропущеного строку не припиняє виконання рішення, оскарженого з пропущенням строку».

Таким чином, поновлення процесуального строку передбачає встановлення учасникам кримінального провадження ухвалою слідчого судді, суду додаткового проміжку часу для вчинення процесуальної дії за умови пропуску строку з поважних причин. У доктрині обґрунтовано вказується, що основними рисами поновлення процесуального строку є таке: 1) строк має бути пропущеним, тобто не використаним за призначенням; 2) до уваги береться тільки поважна причина пропуску строку; 3) поновлюються ті строки, продовження яких законом не передбачене; 4) є очевидною охоронна роль строку оскарження, оскільки він відповідає інтересам осіб, що мають таке право, тому поновлення строку не може нанести шкоди цим інтересам.

Закріплене у ч.1 коментованої статті правило про поновлення процесуального строку стосується лише випадків пропуску уповноважувальних строків, а у випадку пропуску зобов`язувальних і заборонних строків вказане правило застосуванню не підлягає, оскільки недодержання останніх є прямим порушенням закону. Про поняття та правові наслідки пропуску уповноважувальних, зобов`язувальних і заборонних строків див. коментар до ст. 116 КПК України.

У випадку поновлення процесуального строку процесуальні дії учасників кримінального провадження вважаються виконаними у встановлений законом строк, а правові наслідки пропуску процесуального строку втрачають правове значення. Наприклад, відповідно до ч. 3 ст. 532 КПК України, якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що вирок чи ухвала суду, ухвала слідчого судді не набрала законної сили.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд слідчого судді, суду. Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах установленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу. До них належать: 1) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 2) відсутність особи в місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження; 3) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 4) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 5) несвоєчасне одержання процесуальних документів (наприклад, несвоєчасне одержання копії вироку); 6) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють учинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження поданням відповідних документів або їх копій.

Клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку заявляється учасником кримінального провадження у письмовій формі та має містити наведення обставин, які унеможливили вчинення процесуальної дії у встановлений законом, прокурором, слідчим суддею, судом процесуальний строк. Оскільки строк подання клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку залежить від причин його пропуску, заінтересована особа може заявити таке клопотання слідчому судді, суду одразу після усунення причин, які перешкоджали виконанню процесуальної дії у встановлений законом строк. За загальним правилом, клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку подається одночасно з виконанням учасником кримінального провадження процесуальної дії, строк виконання якої був пропущений. Неподання такого клопотання тягне за собою правові наслідки, аналогічні наслідкам відмови у поновленні процесуального строку. Наприклад, відповідно до ч. 5 ст. 447 КПК України, заява про перегляд судового рішення залишається без розгляду, якщо особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, а також якщо в поновленні строку відмовлено.

Подання клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку не припиняє виконання процесуального рішення, оскарженого з пропущенням строку.

За загальним правилом, клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку розглядаються без виклику учасників кримінального провадження. Так, ч.5ст.447 КПК України передбачає, що питання про поновлення строку для подання заяви про перегляд судового рішення або про залишення заяви без розгляду вирішується судом без виклику учасників судового провадження.

Проте, ознайомившись з вищезазначеними заявою та клопотанням ОСОБА_2 , суд дійшов висновку, що його заява про перегляд судового рішення за нововиявленими та виключними обставинами не відповідає вимогам чинного законодавства з мотивів, викладених вище.
Так, заява про перегляд трьох рішень суду за нововиявленими та виключними обставинами подана без дотримання строку, додане ж до неї клопотання про поновлення пропущеного строку не містить причин, з яких ці строки заявником були пропущені, і які судом можуть бути визнані поважними, а також доказів чи відоостей на підтвердження цих поважних прчин.
Крім того, сама заява не містить відомостей, визначених ст.463 КПК України, а саме, відомості про помилку, допущену судом першої інстанції внаслідок незнання про існування таких обставин, крім випадку, передбаченого частиною третьою цієї статті а також відомостей та доказів існування виключних обставин встановлені судовим рішенням вчинення суддею злочину, внаслідок якого ухвалено незаконне або необґрунтоване рішення, або встановлення міжнародною судовою установою, юрисдикція якої визнана Україною, порушення Україною міжнародних зобов`язань при вирішенні цієї справи судом.
Як зазначено вище, згідно ч. 3ст.464 КПК України, до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, яка не оформлена згідно з вимогами, передбаченими ст.462 КПК України, застосовуються правила ч.3ст.429 КПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами залишається без руху, а в разі неусунення недоліків заяви у встановлений судом строк, повертається заявнику.
Враховуючи вищевикладене, заява ОСОБА_2 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами підлягає залишенню без руху, а для усунення її недоліків Запявнику необхідно надати строк, визначений чинним законодавством.
Крім того, Заявник має врахувати, що ті обставини, на які він посилається у заяві, були відомі суду першої інстанції при ухваленні вироку, але у зв`язку з їх неналежністю вони не були взяті колегією суддів до уваги, що відмічено як судом апеляційної, так і касаційної інстанції.
Керуючись ст.ст.429,462,464 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
Заяву заяву засудженого ОСОБА_2 про перегляд судових рішень відносно нього за нововиявленими та виключними обставинами, - залишити без руху.
Надати заявнику ОСОБА_2 строк для усунення недоліків вищевказаної заяви протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня отримання ним копії даної ухвали.
Роз`яснити заявнику ОСОБА_2 , що в разі неусунення ним недоліків заяви у встановлений судом строк, його заява про перегляд судового рішення за нововиявленими та виключними обставинами буде йому повернута, що не перешкоджатиме звернення з нею до суду в разі усунення недоліків, визначених даною ухвалою.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1