Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/64/18 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія 258 Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.11.2018 року. Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Кропивницького апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
із секретарем ОСОБА_5 ,
за участі прокурора ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 ,
підозрюваного ОСОБА_8 ,
розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кропивницький апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_7 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 12.10.2018 року, якою стосовно -

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Гайворон, Кіровоградської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, тимчасово безробітного, не одруженого, на маючого утриманців, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, а саме з 08 години 35 хвилин 11.10.2018 до 08 години 35 хвилин 09.12.2018, без визначення розміру застави,

ВСТАНОВИЛА:
Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням, в якому просив застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Клопотання слідчого мотивовано тим, що слідчим відділом УСБУ в Кіровоградській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000010 від 22.09.2018 року за підозрою ОСОБА_8 в сприянні у період з жовтня 2014 року по травень 2015 року, шляхом безпосередньої особистої участі останнього у діяльності незаконних збройних формувань терористичної організації «ДНР», перебуваючи на посаді стрілка в складі «Батальйону Восток» терористичної організації «ДНР», також сприяв її діяльності шляхом проведення навчань з бойової і тактичної підготовки у складі незаконного збройного підрозділу «Диверсійно - штурмової розвідувальній групі Русич», тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 12.10.2018 року, задоволено клопотання слідчого та застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, без визначення розміру застави.

Задовольняючи клопотання слідчого і застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слідчий суддя районного суду своє рішення мотивував тим, що згідно матеріалів клопотання ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення проти громадської безпеки, який полягає в участі у терористичній організації, а також іншому сприянні діяльності терористичної організації, передбаченого ч.1 ст.258-3 КК України.

Причетність ОСОБА_8 до оголошеної підозри підтверджується доданими до клопотання письмовими доказами протоколом огляду, протоколами допиту свідка, підозрюваного та проведеним з останнім слідчим експериментом. Вказані матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_8 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.258-3 КК України.

Відповідно до ст.12 КК України злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 є особливо тяжким, санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна або без такої. Також під час судового розгляду, слідчим суддею встановлені ризики передбачені ст.177 КПК України, а саме: можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення, по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його вини, свідчать про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду; можливість підозрюваним впливати на свідків, які в судовому засіданні ще не допитувалися; можливість підозрюваним знищити, або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Отже, застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставин справи та серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, слідчий суддя прийшов до висновку, що запобіжні заходи у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки, домашнього арешту, застави не можуть бути застосовані до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261 Кримінального кодексу України, тому слідчий суддя не визначив в даному випадку розмір застави.

Не погоджуючись з рішенням слідчого судді, захисник адвокат ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , подав апеляційну скаргу, в якій просить оскаржувану ухвалу скасувати та постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 .

Свої вимоги обґрунтовує тим, що в ухвалі слідчий суддя зазначив, що ОСОБА_8 з огляду на наявні матеріали клопотання міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.258-3 КК України, навівши відповідні ризики, пославшись на матеріали клопотання.

При тому, що судом не враховано той факт, що вказана особа за власної волі прибула на територію України, ще за чотири місяці до затримання СБУ Кіровоградської області та звернулася до правоохоронних органів СБУ в Полтавській області, які з ним неодноразово проводили слідчі дії, з чого випливає, що вказана особа, підпадає під дію ч.2 ст.258-3 КК України та повинна була бути звільнена від кримінальної відповідальності за інкримінований йому злочин.

Вказані свідчення підозрюваного підтверджується відповідною перепискою, що міститься в належному йому телефоні вилученому співробітниками СБУ під час проведення обшуку. Але матеріали огляду вказаного телефону та відповідної переписки не були долучені до матеріалів вказаного клопотання.

Крім того судом під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не враховано щире каяття підозрюваного та його активне сприяння органам досудового розслідування, що повністю підтверджується долученими до клопотання матеріалами, а саме протокол його допиту, відтворення.

Отже, слідчим суддею при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу не оцінено в сукупності всі обставини та не досліджено наявні докази, що призвело до постановлення незаконної та необґрунтованої ухвали.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити, доводи прокурора, який заперечив проти задоволення апеляційної скарги та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, перевіривши матеріали клопотання слідчого та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

За вимогами ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Згідно частини першої ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Як вбачається з матеріалів клопотання слідчого, слідчим відділом УСБУ в Кіровоградській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000010 від 22.09.2018 року за підозрою ОСОБА_8 в сприянні шляхом безпосередньої особистої участі останнього у діяльності незаконних збройних формувань терористичної організації «ДНР», тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України.

11.10.2018 о 20 годині 00 хвилин (час фактичного затримання 08 год. 35 хвилин 11.10.2018) ОСОБА_8 затриманий в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення та якому оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України (а.п.64-71).

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України, оголошеної ОСОБА_8 , оскільки відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Крім того, колегією суддів встановлено, що як у клопотанні слідчого, так і під час судового розгляду прокурором доведено наявність реальних ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, які дають підстави для застосування відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Так, метою і підставами застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищувати, сховати або спотворювати будь-яку із речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення, пов`язані із сприянням терористичній організації та участю в терористичній організації.

Враховуючи дані про особу підозрюваного, колегія суддів бере до уваги, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні умисного злочину, який відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким, санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна або без такої. Офіційно не працює, розлучений, малолітніх чи неповнолітніх дітей на утриманні не має.
На переконання колегії суддів у разі застосування стосовно ОСОБА_8 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків: так, відстоювання власної правової позиції є передумовою для впливу на свідків, потерпілого і його родичів, а також знищенню чи перетворенню доказів, тобто ускладнить і затягне досудове розслідування.
Колегія суддів зазначає, що застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_9 , слідчий суддя своїм рішенням забезпечив не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Доводи апеляційної скарги захисника, зокрема на те, що ОСОБА_8 по прибуттю в Україну звернувся до СБУ в Полтавській області, де з ним проводились слідчі дії, а тому він підпадає під дію ч.2 ст.258-3 КК України та має бути звільнений від кримінальної відповідальності за інкримінований йому злочин, є безпідставними, оскільки вказані доводи не підтверджені належними в матеріалах клопотання доказами, а тому на час розгляду апеляційної скарги не приймаються до уваги.

Також, доводи захисника, що слідчим суддею не враховано під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щире каяття підозрюваного та його активне сприяння органам досудового розслідування, не можуть бути вирішальними під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що слідчий суддя обґрунтовано, у відповідності з вимогами ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , даних про його особу, застосував до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, а тому підстав для скасування ухвали слідчого судді, колегія суддів не вбачає.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, зі справи не вбачається.

Керуючись ст.ст. 376 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , - залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 12 жовтня 2018 року, якою до ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, - залишити без змін.
Ухвала апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді - підписи
Згідно з оригіналом

Суддя Кропивницького
апеляційного суду ОСОБА_2