печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000376,-

В С Т А Н О В И В :
20 вересня 2018 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження - старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України майора поліції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України ОСОБА_4 про накладення арешту на 2448200 простих іменних акцій, номінальною вартістю 1 (одного) цінного паперу 6,00 (шість) гривень, які знаходяться на рахунку в цінних паперах № НОМЕР_1 ТОВ «Інвестком» (код ЄДР 40080280, Київська обл. м. Біла Церква, вул. Гайок, буд. 4-А), відкритому в ТОВ «Глобал Кастодіан» (, м. Київ, вул. Чигоріна, 18, прим. 225, код МДО 404160).
Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
У судове засідання слідчий не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином. Слідчий через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримує та просить задовольнити.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації особою, яка подала клопотання, її процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи в суді, ураховуючи, що підстав для визнання явки сторони обвинувачення обов`язковою не має, вважаю за можливе розглянути клопотання у його відсутність.
Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.
З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000376, зареєстрованому в ЄРДР 23.11.2015 за фактами неправомірних дій щодо майна та корпоративних прав ПАТ «Хорольський молоконсервний комбінат дитячих продуктів» (далі ПАТ «Хорольський МКДП») за ознаками злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 206-2, ч. 4 ст. 358 КК України.
Установлено, що 02.03.2015 протоколом засідання Наглядової Ради ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» припинено повноваження генерального директора ОСОБА_5 та обрано виконувачем обов`язків генерального директора ОСОБА_6 .
20.04.2015 ОСОБА_6 незаконно продав рухоме майно - обладнання та засоби виробництва ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» на користь ТОВ «ФОРТ СОЮЗ» () кількістю 2299 одиниць товару, загальною вартістю 9 451 852. 85 грн. та ТОВ «ФОРСЕТ ЛЮКС» () загальною кількістю 35 одиниць па суму 6 042 806 грн.
ТОВ «ФОРТ СОЮЗ» та ТОВ «ФОРСЕТ ЛЮКС» з 04.02.2016 перебувають в стадії ліквідації.
29.04.2015 на річних загальних зборах акціонерів ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів», за ініціативою нібито акціонера - ВАТ «Нутрінвєст» в особі представника ОСОБА_7 (ВАТ «Нутрінвєст» на той час було ліквідовано), прийнято рішення про скасування обмеження щодо підписання виконуючим обов`язки генерального директора ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» значних правочинів та про збільшення граничної суми підписання виконуючим обов`язки генерального директора правочинів без погодження органів правління ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» до 5 мільярдів гривень.
29.04.2015 Господарський суд Полтавської області за позовом ТОВ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» наклав арешт на усе рухоме та нерухоме майно ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів».
Однак, 09-10.06.2015 ОСОБА_6 продав за заниженою вартістю нерухомо майно ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» на користь ТОВ «Сайд Трейд» (), яке має ознаки фіктивності та з 29.12.2015 перебуває в стадії ліквідації.
В подальшому ТОВ «САНД ТРЕЙД» продало вказану нерухомість на користь ТОВ "МАРІНТІС ЛТД", яке з 12.05.2016 також перебуває на стадії припинення.
02.07.2015 Господарським судом Полтавської області винесено ухвалу, яким визнано недійсним рішення загальних зборів від 29.04.2015 (вступило в законну силу 21.09.2015).
Крім того, протягом серпня-листопада 2015 року ОСОБА_6 незаконно підписав від імені ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» договори про передання виключних майнових прав інтелектуальної власності на знаки для товарів і послуг на користь ТОВ «МАРІНТІС ЛТД».
Загальна сума проданих ОСОБА_6 активів становить приблизно 100 млн. грн.
02.10.2015 ОСОБА_6 за попередньою змовою з іншими невстановленими особами ввів на територію ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» приватну охорону у кількості понад 100 осіб, які незаконно знаходяться на території заводу і до цього часу та незаконно володіють вогнепальною зброєю.
04.11.2015 на засіданні Наглядової ради ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» у м. Києві прийнято рішення про звільнення з посади в.о. генерального директора ОСОБА_6 та призначення на посаду генерального директора ОСОБА_8 .
Станом на 04.08.2016 відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб генеральним директором ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» з 02.06.2016 значився ОСОБА_6 .
Оглядом реєстраційної справи ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» установлено, що документи на підставі яких ОСОБА_6 з 02.06.2016 значиться генеральним директором ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» мають ознаки підробки.
За наявною в матеріалах кримінального провадження інформацією в період 2015 по 19.07.2018 усіма активами ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» володіло ТОВ «Хорольський завод дитячого харчування» (), яке здійснювало господарську діяльність в приміщеннях ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» за адресою: Полтавська область, м. Хорол, вул. Молодіжна, 17, під керівництвом ОСОБА_6 та інших осіб, які незаконно заволоділи майном ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів».
19.07.2018 згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб ТОВ «Хорольський завод дитячого харчування» () перейменовано в ТОВ «ПРОДУКТИ-ДНІПРО» (), яке припинило свою діяльність 19.07.2018.
Крім того установлено, що 15.08.2014 року основним акціонером ПАТ «Хорольський молококонссрвпнй комбінат дитячих продуктів» і володілець близько 84,4 % акцій є юридична особа «Компанія Хотікс Менеджмент ЛТД», кінцевим власником та бенефіціаром яких є ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Зазначені акції знаходились па рахунку депозитарної установи Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль».
Відповідно до постанови Київського Апеляційного господарського суду від 26.06.2016 року, зобов`язано Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» списати з рахунку в цінних паперах Відкритого акціонерного товариства «Нутріпвест» № НОМЕР_2 прості іменні акції Публічного акціонерного товариства «Хорольський молококонссрвпнй комбінат дитячих продуктів» у кількості 2 448 200, які є предметом Договору купівлі-продажу цінних паперів № 23/1 від 15.08.2014, та переказати на рахунок у цінних паперах № НОМЕР_3 , який належить компанії Хотікс Менеджмент ЛТД, що відкритий у Товаристві а обмеженою відповідністю «Фінтайм».
Таким чином «Компанія Хотікс Менеджмент ЛТД» являлася володільцем вищевказаних акцій, які знаходилися на рахунку у цінних паперах № НОМЕР_3 відкритого у ТОВ «Фінтайм».
19.04.2017 прокуратурою міста Києва внесено відомості до ЄРДР щодо використання ОСОБА_10 підробленої довіреності від «Компанія Хотікс Менеджмент ЛТД» з метою подальшої реалізації 2 448 200 шт. акцій Публічного акціонерного товариства «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів».
За даним фактом розпочато кримінальне провадження з правовою кваліфікацією ст. 15 ч. 2 ст. 206-2 ч. 3 КК України, та об`єднано до провадження № 0000376 віл 23.11.2015.
При проведенні подальшого досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_10 використав підроблений документ, а саме довіреність видану директором «Компанія Хотікс Менеджмент ЛТД» ОСОБА_11 , яка начебто уповноважила Лобаса /1-М. па представлення її інтересів з іншими суб`єктами господарювання та установами.
На підставі вказаної довіреності гр. ОСОБА_10 реалізував 2 448 200 шт. акцій Публічного акціонерного товариства «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» ПрАТ «Амріта», яка в подальшому передала їх товариству з додатковою відповідальністю «Інвестком» (), яке мало депозитний рахунок відкритий у ТОВ «Глобал Кастодіан» ().
Також установлено, що директор компанії Хотікс Менеджмент ЛТД - ОСОБА_11 не видавала та не підписувала довіреність від 24.11.2015 на ім`я ОСОБА_10 щодо продажу зазначених акцій.
Висновок судової експертизи №14070/14071/16-32 від 14.11.16 підтвердив, що підпис ОСОБА_11 - директора «Компанія Хотікс Менеджмент ЛТД» та підпис нотаріуса Республіки Сейшельські острови ОСОБА_12 поставлені іншими особами.
Таким чином, з огляду на викладене, досудовим розслідуванням встановлений факт незаконного відчуження 2 448 200 простих іменних акцій ПАТ «Хорольський молококопсервпим комбінат дитячих продуктів» на користь ПрА`Г «Амріта» і в подальшому до ТОВ «Інвестком».
Слідчий вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що злочинні дії не встановлених осіб прямо спрямовані на незаконне заволодіння вищезазначених земельних ділянок, об`єктів нерухомості та права па їх розпорядження та незастосування арешту майна призведе до його відчуження, а тому з метою недопущення порушення законних прав власника (потерпілого) та забезпечення збереження речового доказу до постановлення у кримінальному провадженні кінцевого рішення виникла необхідність у накладенні арешту на майно.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).
Відповідно до ч.5ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».
Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series А N 52). Іншими словами, має існувати обгрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", п. 50, Series А N 98).
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому
пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Досудовим розслідуванням встановлено, що злочинні дії не встановлених осіб прямо спрямовані на незаконне заволодіння вищезазначених земельних ділянок, об`єктів нерухомості та права па їх розпорядження та незастосування арешту майна призведе до його відчуження.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
При вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.
Так, слідчим суддею встановлено, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, а тому за викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля запобігання можливості його відчуження та як наслідок забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні.
Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 26, 96-2, 107, 131, 132, 170173, 309, 562 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на 2448200 простих іменних акцій, номінальною вартістю 1 (одного) цінного паперу 6,00 (шість) гривень, які знаходяться на рахунку в цінних паперах № НОМЕР_1 ТОВ «Інвестком» (код ЄДР 40080280, Київська обл. м. Біла Церква, вул. Гайок, буд. 4-А), відкритому в ТОВ «Глобал Кастодіан» (, м. Київ, вул. Чигоріна, 18, прим. 225, код МДО 404160).
Заборонити ТОВ «Глобал Кастодіан» () здійснювати операції по перереєстрації права власності на акції ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» (37800. Полтавська обл.. Хорольський р- и, м. Хорол, вул. Молодіжна, 17, ) у кількості 2 448 200 шт. простих іменних акцій, номінальною вартістю 1 цінного паперу 6 грн.
Покласти на слідчого, що здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000376 обов`язок щодо повідомлення ПАТ «Національний депозитарій України» (04071, м. Київ, вул. Нижній Вал буд. 17/8, ) про накладений арешт і внести зміни до системи депозитарного обліку стосовно цінних паперів шляхом здійснення відображення арешту цінних паперів ПАТ «Хорольський молококонсервний комбінат дитячих продуктів» () у кількості 2 448 200 шт. простих іменних акцій на рахунку в цінних паперах № НОМЕР_1 ТОВ «Інвестком» (), відкритого в депозитарній установі - ТОВ «Глобал Кастодіан» (код ЄДР 37956893).
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1