Справа № 510/1310/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24.07.18 року м. Рені

Слідчий суддя Ренійського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :
Слідчий СВ Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 звернулася до суду із клопотанням про накладення арешту на:

обріз гладкоствольний (ців`є № 17082-66, ствол № НОМЕР_1 , приклад №179278-61), які упаковані та опечатані у картонну коробку;

деформований фрагмент дробі, упакований та опечатаний у експертний пакет №0407152;

два ватно-марлевих тампони зі змивами з місця події, упаковані у експертні пакети №0407506 та №0407166,

- з метоюподальшого проведення відповідних судових експертиз та збереження речових доказів, для кримінального провадження № 0000323 від 20.07.2018.

Як виходить з наданого суду клопотання, 20.07.2018р. о 20.30 год. по телефону повідомив ДОП Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 про те, що до нього звернувся голова Нагірненської сільської ради Ренійського району ОСОБА_5 , який повідомив, що 20.07.2018р. приблизно о 19.00 год. гр-н ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за своїм місцем мешкання в АДРЕСА_1 , зі свого подвір`я здійснив постріл з обрізу мисливської рушниці, внаслідок чого заподіяв вогнепальне поранення гр-ці ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканці АДРЕСА_2 .

Відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.07.2018 за № 0000323 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Як виходить з клопотання слідчого, в ході проведення слідчих дій по вищевказаному кримінальному провадженню, під час проведення огляду було вилучено:

обріз гладко ствольний (ців`є № 17082-66, ствол № НОМЕР_1 , приклад № НОМЕР_2 ), які упаковані та опечатані у картонну коробку;

деформований фрагмент дробі, упакований та опечатаний у експертний пакет №0407152;

два ватно-марлевих тампони зі змивами з місця події, упаковані у експертні пакети №0407506 та №0407166.

Беручи до уваги все вищевикладене, слідчий зазначає, що вищевказані об`єкти по даному кримінальному провадженню мають значення речових доказів, підлягають огляду, як речові докази і стосовно них повинно бути вирішено питання про їх належність, і тому, з метою повного, всебічного та неупередженого дослідження всіх обставин справи, враховуючі реальну можливість зацікавлених осіб знищити їх, сховати, просить суд накласти арешт на вищевказане майно.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, суддя дійшов до висновку, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, у зв`язку із чим воно підлягає поверненню прокурору із встановленням строку для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);)розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 3 ст. 171 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З урахуванням положень ст. 2, 7 КПК України, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.

Як вбачається з витягу по кримінальному провадженню №0000323 від 20.07.2018р., до ЄРДР внесені данні про злочин з правовою кваліфікацією за ч. 4 ст. 296 КК України, який є тяжким злочином.
Як виходить з клопотання вищевказані предмети, на які слідчий просить накласти арешт, були вилучені працівниками поліції під час проведення огляду місця події. На підтвердження цього до матеріалів клопотання слідчим був доданий протокол огляду місця події від 20.07.2018р. ділянки вулиці Набережної в с.Нагірне Ренійського району. При огляді були вилучені два ватно-марлевих тампони зі змивами з місця події, які були упаковані у експертні пакети №0407506 та №0407166, також виявлений деформований фрагмент дробі, який був упакований та опечатаний у експертний пакет №0407152. Стосовно обрізу гладкоствольного (ців`є № 17082-66, ствол № НОМЕР_1 , приклад №179278-61) у протоколі огляду місця події від 20.07.2018р. даних не міститься, однак, до матеріалів клопотання був доданий протокол огляду предмета мисливської зброї імовірно марки ТОЗ-63, який проводився вже у Ренійському ВПІзмаїльського ВП ГУНП в Одеській області. Виходячи з цього, стає незрозумілим те, яким чином взагалі ця зброя потрапила до працівників Ренійського ВП, оскільки документів про її вилучення немає, при огляді місця події вона не була виявлена та не вилучалась, а у клопотанні містяться дані про її вилучення.

Крім того, клопотання не містить і даних щодо документів, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Також в матеріалах клопотання відсутні і данні щодо оголошення підозри особі у скоєнні кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, у зв`язку з чим його належить повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 132, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчогоСВ Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню №0000323 від 20.07.2018р. за ч. 4 ст.296 КК України - повернути прокурору Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області.

Встановити строк для усунення недоліків клопотання протягом сімдесяти двох годин з моменту постановлення ухвали.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1