печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 березня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих центрального апарату Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0003689 від 14.11.2017 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :
29.03.2018 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих центрального апарату Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0003689 від 14.11.2017 про арешт майна, а саме: на приміщення нежитлової будівлі за адресою: Оболонський район, вул. Вербова, буд. 4а у м. Києві, що належить ТОВ «СК Мідас».

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

30 березня 2018 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, якою подано вказане клопотання, через канцелярію суду подана заява про розгляд клопотання у його відсутність, також, слідчий у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003689 від 14.11.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 358 та ч. 2 ст. 364 КК України.

У кримінальному провадженні, поряд з іншим, досліджується зловживання своїм службовим становищем службовими особами Департаменту містобудування та архітектури Київської міської державної адміністрації, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для себе, всупереч інтересам служби, умисно, за попередньою змовою з невстановленими особами, не маючи на те законних підстав, видають дозвільні документи для юридичних та фізичних осіб, які здійснюють забудову м. Києва, що спричинило тяжкі наслідки, а також за фактом підроблення та використання підробленого документа за попередньою змовою групою осіб посадовими особами ТОВ «Швейцарська хімчистка «Сіндерела», ТОВ «Укропткульттовари», ТОВ «ТРК Інвест», ТОВ «Форум вест сайт», ТОВ «Універсам № 22», ТОВ «СК Мідас», ТОВ «Селена-Плюс», ТОВ «Пако Торг», за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 і ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.02.2014 ТОВ «СК Мідас» зареєстровано в Інспекції державного архітектурно будівельного контролю у м. Києві декларацію № КВ 20 про початок виконання робіт з реконструкції приміщень будівлі складу за адресою: Оболонський район, вул. Вербова, буд. 4а у м. Києві.

В подальшому, 17.11.2014 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Київ зареєстровано декларацію № КВ 09 про готовність об`єкта до експлуатації «реконструкції приміщень будівлі складу за адресою: Оболонський район, вул. Вербова, буд. 4а у м. Києві», замовник ТОВ «СК Мідас».

За інформацією Департаменту економіки та інвестицій Київської міської державної адміністрації станом на 26.10.2017 звернень про надання висновку щодо необхідності вирішення питання пайової участі у створенні і розвитку соціальної та інженерно - транспортної інфраструктури міста Києва у зв`язку з реконструкцією на вищевказаному об`єкті нерухомості не надходило, пайові кошти до міського бюджету не перераховувались, довідки про виконання умов пайової участі не надавались.

Враховуючи відомості зазначені ТОВ «СК Мідас» у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, що зареєстрована у Департаменті Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Київ, Департаментом економіки та інвестицій Київської міської державної адміністрації проведено розрахунок розміру пайового внеску, який має становити 1 572 тис. грн.

Враховуючи викладене, у сторони обвинувачення наявні обґрунтовані підозри вважати, що посадові особи ТОВ «СК Мідас» діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб внесли завідомо недостовірні відомості до офіційного документа декларації про готовність об`єкта до експлуатації, після чого використали завідомо підроблений документ, зареєструвавши його у Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Київ.

Обставини, що вказують на можливу причетність посадових осіб ТОВ «СК Мідас» до вчинення кримінальних правопорушень підтверджуються матеріалами виконаних доручень ДЗЕ НП України та матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Прокурор вказує, що враховуючи обставини вчинення посадовими особами ТОВ «СК Мідас» злочинів, наявні підстави до тимчасового, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.
Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Так, слідчим суддею встановлено, що постановою слідчого від 16.01.2018 комплекс нежитлових будівель за адресою: Оболонський район, вул. Вербова, буд. 4а у м. Києві, що належать ТОВ «СК Мідас», визнано речовим доказом.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих центрального апарату Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0003689 від 14.11.2017 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на приміщення нежитлової будівлі за адресою: Оболонський район, вул. Вербова, буд. 4а у м. Києві, що належить ТОВ «СК Мідас».

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя