Провадження № 1-кс/161/6353/18
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
П Р О А Р Е Ш Т М А Й Н А

м. Луцьк 03 серпня 2018 року

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме:

1.Мобільний телефон марки «Sumsung», чорного кольору, ІМЕІ: 1) НОМЕР_1 ; 2) НОМЕР_2 ;

2.Айпад, чорно-сірого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_3 .

Клопотання мотивує тим, що СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002506 від 13.07.2018 за ч.1 ст.185 КК України.

Оскільки в ході проведення огляду 25.07.2018 були виявлені та вилучені вищевказані речі, які на думку слідчого, відповідають критеріям речових доказів, а тому слідчий, за погодженням із прокурором, просить накласти арешт на вищевказане майно.

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, подали заяву про розгляд справи у їх відсутності, подане клопотання підтримують, просять його задовольнити.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обовязковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Оскільки учасники судового розгляду не прибули, суд розглянув клопотання без застосування технічних засобів фіксації судового розгляду.

Однією з основних вимог до поведінки судді, закріплених уст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»: суддя, при здійсненні правосуддя дотримуватися вимог Конституції та законів України.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободщодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

З рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 р. вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Із зазначеного слідує, що розгляд справи за відсутності слідчого та прокурора не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та додані докази, дійшов наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Зважаючи на те, що слідчий просить накласти арешт на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, майно, яке було тимчасово вилучене 25.07.2018 в ході огляду, відповідає критеріям зазначеним у ст.98 КПК України, а саме є речами, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому клопотання слідчого слід задовольнити та накласти арешт на вищевказане майно.

Керуючись ст.170-173, 369, 372 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого СВ Луцького ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме:

1. Мобільний телефон марки «Sumsung», чорного кольору, ІМЕІ: 1) НОМЕР_1 ; 2) НОМЕР_2 ;

2. Айпад, чорно-сірого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_3 .

На підставі ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Волинської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя