Справа № 643/7915/18
Номер провадження 1-кс/643/2385/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19.06.2018 року м. Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в м. Харкові в залі суду клопотання слідчого Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 , про арешт майна за кримінальним провадженням, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003364 від 15 червня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України тобто напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій)-

В С Т А Н О В И В:
До суду 18.06.2018 року надійшло вищезазначене клопотання.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , 15.06.2018 року, близько 05 годині 30 хвилин, знаходячись біля входу до нічного клубу «Болеро», розташованого за адресою: м. Харків, пр. Ювілейний, 56 діючи за раптово виниклим злочинним умислом, спрямованим на вчинення нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаним із застосуванням насильства, небезпечного для життя чи здоров`я потерпілого, діючи умисно та з корисливим мотивом, після словесного конфлікту наніс потерпілому ОСОБА_6 кулаками обох рук декілька ударів не менш 5 у ділянку голови, обличчя та тулубу, від завданих ударів потерпілий ОСОБА_6 впав на асфальт, а ОСОБА_5 продовжуючи застосування фізичного насильства, небезпечного для життя та здоров`я потерпілого, з метою заволодіння майном, наніс декілька ударів ногою взутою у взуття у ділянку голови, обличчя та тулубу, чим подавив можливість потерпілого до спротиву, завдав потерпілому згідно довідки з ХМКЛШНМД ім. проф. Мещанінова: закриту черепно - мозкову травму, забій м`яких тканей обличчя, рвану рану підборіддя зліва, забій м`яких тканин правої руки, закритий перелом правої локтівої кістки та спричинив втрату свідомості потерпілого ОСОБА_7 , після чого відкрито заволодів ланцюжком з металу жовтого кольору 585 проби, вагою близько 30 грама, зірвавши його з шиї потерпілого, на якому знаходився хрестик з металу жовтого кольору 585 проби, вагою 10 грама. Після чого, утримуючи при собі майно ОСОБА_7 , намагався з місця скоєння злочину зникнути, однак був зупинений працівниками патрульної поліції. Своїми злочинними діями ОСОБА_5 завдав потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду розмір якої встановлюється.
15.06.2018 слідчим Московського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_8 проведений огляд місця події за адресою: м. Харків, пр. Ювілейний, 56, в ході якого було вилучено ланцюг з металу жовтого кольору та хрестик з надписом «Спаси и сохрани» з металу жовтого кольору.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна, здійснюється під час огляду.

Відповідно до п. 1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби, чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчий зазначає, що вищевказані предмети можуть бути використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, накладення арешту необхідно з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування, для проведення судових експертиз.

Прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити, провести судове засідання без їх участі, про що зазначили у письмових заявах.

ОСОБА_6 проти задоволення клопотання не заперечував, просив розглянути без його участі, про що зазначив у письмовій заяві.

Дослідивши клопотання, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
На підставі викладеного, та приймаючи до уваги, що вищевказане майно в силу ст. 98 КПК України є речовим доказом, та накладення арешту необхідно з метою збереження його як речового доказу, позбавлення можливості його знищення або переховування, клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, та керуючись ст. ст. 98, 107, 170-175, 236 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було вилучено 15.06.2018 під час огляду місця події за адресою: м. Харків, пр. Ювілейний, 56, а саме: ланцюг з металу жовтого кольору та хрестик з надписом «Спаси и сохрани» з металу жовтого кольору.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1