Справа №345/1227/18
Провадження № 1-кс/345/339/2018
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30.03.2018 року м. Калуш
Слідчий суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Калуської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області №6, клопотання слідчого СВ Калуського ВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 та ч. 2 ст. 342 КК України, яке надійшло до суду 30.03.2018, -
ВСТАНОВИВ :
Слідчий за погодженням з прокурором звернулась до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , посилаючись на те, що останній обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 та ч. 2 ст. 342 КК України, так як, один із вчинених ним злочинів відноситься до тяжких, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років. Також підозрюваний не працює, спосіб скоєних злочинів свідчить про те, що він схильний до суспільно-небезпечної поведінки, що вказує на неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, тому з метою виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий клопоче про обрання стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст.183, 184 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_4 був затриманий працівниками Калуського ВП ГУНП в Івано-Франківській області 28.03.2018 о 05.30 год., в порядку ст. 208 КПК України.
Факт надання підозрюваному та його захиснику копії клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, більше ніж за три години до по початку розгляду цього клопотання слідчим суддею, посвідчений підписом підозрюваного та захисника на примірнику клопотання, поданому суду.
У судовому засіданні підозрюваний просив слідчого суддю застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання про обрання його підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Просив застосувати відносно ОСОБА_4 більш мякий запобіжний захід, а саме домашній арешт .
Заслухавши думку прокурора, який просить задоволити клопотання слідчого у зв`язку з існуванням, визначених ст.177 КПК України, ризиків; вивчивши копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК). Згідно з ч.2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 та ч. 2 ст. 342 КК України, а саме у вчиненні закінченого замаху на злочин проти власності та у вчиненні опору працівнику правоохоронного органу під час виконання ним службового обов`язку з охорони громадського порядку.
Так, 28.03.2018 близько 5 год. ОСОБА_4 , перебуваючи у м. Калуші на проспекті Л. Українки, 8 з метою вчинення крадіжки телефонного кабелю проник до спеціального сховища, яким є кабельна каналізація, доступ до якої сторонніх осіб обмежений, яка обладнана охоронною сигналізацією та закрита спеціальним пристроєм - чавунним люком для унеможливлення проникнення до нього сторонніх осіб.
Реалізовуючи свій злочинний умисел ОСОБА_4 , перебуваючи у кабельній каналізації, до якої проник шляхом відкриття чавунного люку, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи умисно, з корисливих мотивів, за допомогою заздалегідь підготовленого ножа, який мав з собою, відрізав та таємно намагався викрасти телефонний кабель типу ТПП-100х2х0,4 довжиною 99 м., який належить ПАТ «Укртелеком» Івано-Франківській філії РЦТ»171 м. Калуша, на загальну суму 7469,75 грн.
Перебуваючи в кабельній каналізації, ОСОБА_4 був затриманий на місці вчинення злочину працівниками Калуського ВП ГУ НП, не довівши свій злочинний умисел до кінця з причин, що не залежали від його волі.
Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що 27.03.2018 близько 05 год. дільничний офіцер поліції сектору превенції Калуського ВП ГУ НП в області ОСОБА_7 спільно із поліцейським сектору реагування Калуського ВП ГУ НП в області ОСОБА_8 , перебуваючи у форменому одязі, виконуючи свої службові повноваження щодо своєчасного реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події, передбачені п. 5 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію», отримали виклик від оперативного чергового Калуського ВП ГУ НП в області ОСОБА_9 про крадіжку кабельно-провідникової продукції, яка належить ПАТ «Укртелеком», що по вул. Л. Українки, 8 у м. Калуші.
Приїхавши за вказаною у повідомленні адресою, працівники поліції побачили ОСОБА_4 , який знаходився у кабельній каналізації, доступ до якої сторонніх осіб обмежений та закрита спеціальним пристроєм - чавунним люком для унеможливлення проникнення до нього сторонніх осіб.
Дільничний офіцер поліції сектору Калуського ВП ГУ НП в області ОСОБА_7 на підставі п. 3 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію», з метою припинення кримінального правопорушення, висловив вимогу до ОСОБА_4 припинити протиправні дії та попередив про те, що в разі невиконання даних вказівок до останнього будуть застосовані фізичні заходи впливу та спеціальні засоби, застосування яких передбачене розділом 5 Закону України «Про Національну поліцію».
ОСОБА_4 піднявшись з кабельної каналізації, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свої дій, бажаючи перешкодити законній діяльності працівників правоохоронного органу, які знаходились при виконанні своїх службових повноважень, почав фізично активно протидіяти останнім у виконанні своїх службових обов`язків. Зокрема, підійшовши до дільничного офіцера поліції ОСОБА_10 застосовував фізичну силу, а саме штовхнув його двома руками у груди та намагався втекти, однак ОСОБА_10 втримався на ногах та схопив ОСОБА_4 руками за тулуб. В цей момент підбіг поліцейський ОСОБА_8 та схопив ОСОБА_4 за руку. ОСОБА_4 , не припиняючи активну фізичну дію продовжував від них вириватись, відштовхувати їх, шарпати за одяг та декілька разів завдав ударів руками по тулубу та руках ОСОБА_7 .
Продовжуючи дії, направлені на фізичний опір працівникам поліції, ОСОБА_4 спричинив кусану рану правої руки ОСОБА_10 та приблизно через 10 хвилин припинив свої неправомірні дії.
Причетність підозрюваного ОСОБА_4 , до вчинення вказаних злочинів повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_12 , що містяться у матеріалах кримінального провадження, допит потерпілого ОСОБА_10 , свідка ОСОБА_8 .
29.03.2018 ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 та ч. 2 ст. 342 КК України. Тобто, з матеріалів досудового розслідування вбачається наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».
Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 та ч. 2 ст. 342 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також те, що підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочину проти власності, повернувся до суспільно-небезпечної поведінки, вчинив тяжкий злочин, що свідчить про спробу ухилитись від правосуддя та уникнути відповідальності.
Тяжкість предявленого обвинувачення та його характер свідчать про те, що перебуваючи на волі обвинувачений може переховуватись від суду. Цьому також сприятиме відсутність соціальних зв`язків на місці проживання підозрюваного.
Крім того, про наявність ризиків свідчить те, що ОСОБА_4 чинив опір працівнику правоохоронних органів при виконанні останнім службових обов`язків.
До того ж, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, а тому він схильний до суспільно-небезпечної поведінки, що фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого або прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки чи домашнього арешту.
З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задоволити, а до підозрюваного застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам вчинити інше кримінальне правопорушення та переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілу у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи недоведеність на цей час того, що злочин, у вчиненні якого він підозрюється, вчинений із застосуванням насильства чи погрози його застосування, спричинив загибель людини чи раніше йому обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений ним, слідчий суддя вважає необхідним визначити підозрюваному розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Як зазначає Європейський суд з прав людини, підозрюваного необхідно звільнити з-під варти, якщо він зможе забезпечити достатні гарантії явки до суду (органу досудового розслідування), в тому числі, через внесення застави.
Враховуючи особу підозрюваного, тяжкість злочину, в якому він підозрюється, слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави в сумі, що відповідає 40 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Також слідчий суддя вважає необхідним відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення ним застави покласти на підозрюваного відповідні обов`язки щодо прибуття на виклики до слідчого, прокурора, суду, можливості залишення місця проживання, повідомлення про зміну місця проживання слідчого, прокурора чи суду.
Відтак, зважаючи на наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та враховуючи існування ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органу досудового розслідування, суду, а також враховуючи недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання існуючих ризиків, керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя
Клопотання слідчого задоволити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, запобіжний захід - тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується 26 травня 2018 року о 05 годині 30 хвилин.
Визначити ОСОБА_4 розмір застави 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 70 480 гривень, після внесення якої підозрюваний звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі звільнення підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави, покласти на підозрюваного такі обов`язки: 1) прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю; 2) не відлучатися з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінально провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Строк дії запобіжного заходу у вигляді застави, в разі її внесення, та обов`язків, покладених на підозрюваного в разі його звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, визначити до 26 травня 2018 року.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Калуську місцеву прокуратуру.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до апеляційного суду івано-Франківської області протягом 5 днів з дня оголошення ухвали, а підозрюваним - протягом 5 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя :