Справа № 405/39/18

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"04" січня 2018 р. м. Кропивницький
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Синюхін-Брід, Первомайського району, Миколаївської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за 3 ст. 149 КК України, за участю прокурора ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_4 ,
слідчий за погодженням із прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу домашній арешт підозрюваному ОСОБА_4 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру про те, що ОСОБА_7 маючи на утриманні двох малолітніх дітей ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_3 в 2016 році знову завагітніла від невстановленої слідством особи, про те дана вагітність була не бажана, і вона мала намір перервати її шляхом проведення аборту, але не маючи відповідних грошових коштів на переривання вагітності, вирішила народжувати дитину та залишити її в пологовому будинку, тобто відмовитись від неї. На початку 2017 року, точна дата та час слідством не встановлена, ОСОБА_7 відмовилась залишати дитину у пологовому будинку і вступила в злочинну змову з родиною ОСОБА_4 та ОСОБА_10 , щодо здійснення іншої незаконної угоди, об`єктом якої є людина, шляхом дарування їм малолітньої дитини, яку вона народить, оскільки вказана родина спільних дітей не має, а ОСОБА_7 в свою чергу отримає соціальну грошову допомогу при народженні дитини.
17.03.2017 о 00 год. 05 хв. ОСОБА_7 , в пологовому будинку АДРЕСА_2 народила хлопчика, якого не мала залишати собі та в пологовому будинку, а виконуючи злочинну змову між ОСОБА_4 та ОСОБА_10 20.03.2017, після виписки із закладу охорони здоров`я, поїхала разом з дитиною до місця їх проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де шляхом дарування передала ОСОБА_4 та ОСОБА_10 хлопчика, які достовірно знаючи, що дитина їм не належить і вони не являються біологічними батьками взяли на виховання даного хлопчика, тим самим здійснили незаконну угоду, об`єктом якої є людина, за попередньою змовою групою осіб, щодо малолітнього, після чого ОСОБА_7 повернулась до м. Кропивницького без дитини.
22.03.2017 до Кіровоградського районного центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді надійшов лист з Комунального лікувального закладу «Центр первинної медико санітарної допомоги Кіровоградського району», про появу в родині ОСОБА_4 та ОСОБА_10 , новонародженої дитини ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 без матері та документів, окрім виписки з пологового будинку. 23.03.2017 відповідними службами здійснено виїзд на територію Оситнязької сільської ради Кіровоградського району, з метою з`ясування ситуації, що склалася в родині, де зі слів ОСОБА_4 та ОСОБА_10 , новонароджена дитина, яка знаходиться в них являється сином їх племінниці гр. ОСОБА_7 . Остання, з метою введення в оману представників відповідних служб, що вона піклується про дитину та згідно із статтею 144 Сімейного кодексу України, реєстрація дитини у органах реєстрації актів цивільного стану обов`язкова і повинна бути проведена не пізніше одного місяця з дня народження дитини, ІНФОРМАЦІЯ_5 з медичним свідоцтвом про народження дитини № 346, в якому вказано що вона в зареєстрованому шлюбі не перебуває, звернулась до Кропивницького міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, де їй видали свідоцтво серії НОМЕР_1 про народження ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 в якому у розділі батьки було вказано, що батьком являється ОСОБА_12 , а мати ОСОБА_7 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на здійснення незаконної безповоротної передачі свого малолітнього сина ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 родині ОСОБА_13 , ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_4 , з метою приховати вчинений злочин, 21.04.2017 відповідно до статті 126 Сімейного кодексу України, звернулись до Кропивницького міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, із заявою про визнання ОСОБА_4 батьком ОСОБА_11 . На підставі поданої неправдивої ними заяви, було внесено відомості про батька до актового запису № 207649 про народження спільної дитини та по батькові дитини вказали за власним іменем батька ОСОБА_14 , присвоїли їй прізвище батька ОСОБА_13 . Після чого, отримали повторне свідоцтво про народження ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , при цьому усвідомлюючи, що вчинили це всупереч законодавству України та достовірно знаючи, що ОСОБА_4 біологічним батьком дитини не являється.
23.06.2017 на підставі ухвали слідчого судді Апеляційного суду Кіровоградської області № 1138т, негласно отримано зразки крові в ОСОБА_15 та 05.09.2017 на підставі ухвали слідчого судді Апеляційного суду Кіровоградської області № 1471т, негласно отримано зразки слини в ОСОБА_4 для порівняльного дослідження. Згідно висновку судово-біологічної експертизи № 677 від 07.12.2017, встановлені генетичні ознаки зразка крові ОСОБА_15 та зразка букального епітелію ОСОБА_4 . Біологічна спорідність ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відносно ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_4 виключається.
Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку прокурора, який підтримав клопотання та просив його задовольнити, посилаючись на обґрунтованість підозри, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, що викладені в клопотанні, захисника, який погоджується із клопотанням слідчого про застосування саме такого запобіжного заходу, про те заперечує проти цілодобового домашнього арешту та просила застосувати запобіжний захід в певний період доби, оскільки її підзахисний бажає забрати свою дитину та працює по найму, підозрюваного, який підтримав позицію захисника слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
29.12.2017 року ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст. 149 КК України.
Відповідно до ч.2 ст.181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ст.12 КК України злочин, передбачений ч.3 ст. 149 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 є особливо тяжким, санкцією якого передбачено максимальне покарання у вигляді позбавленням волі на строк до 15 років з конфіскацією майна або без такої.
Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:
- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду.
- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним впливати на свідків та інших підозрюваних, які ще в судовому засіданні не допитувалися.
Разом з тим, прокурором не доведено існування інших ризиків, доказів, що свідчать про їх існування під час розгляду слідчому судді не надано.
Обґрунтованість підозри та наявність ризиків, підтверджується протоколом допиту свідка, висновком судово-біологічної експертизи, протоколом допиту підозрюваного (а.с. 8-18,19-22,23-24,28).
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Наявність у особи підозрюваного постійного місця проживання, соціальних зв`язків не є обставинами, що спростовують оголошену підозру та встановлені ризики.
Усі наведені обставини у їх сукупності, не дають достатніх підстав застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_10 більш м`який запобіжний захід, ніж домашній арешт, при цьому слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, необхідність яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Разом з тим, враховуючи соціальні зв`язки підозрюваного, наявність утриманців та факт того, що останній працює по найму, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати не цілодобовий домашній арешт, а протягом певного часу.
Керуючись ст.ст.176-199, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
клопотання заступника начальника відділу розслідування злочинів загально-кримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу домашній арешт підозрюваному ОСОБА_4 - задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід домашній арешт з 04.01.2018 року до 28.02.2018 року, який полягає в забороні останньому в період часу з 18 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. залишати будинок АДРЕСА_1 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 на строк до 28.02.2018 року наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;
- не відлучатися із населеного пункту у якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні за винятком їх участі у процесуальних діях;
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Ухвалу передати до Кіровоградського РВ Кропивницького ВП ГУ НП України у Кіровоградській області для виконання.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження (ч.4 ст.181 КПК України).
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ленінського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_16