УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 жовтня 2017 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 171 000 000 000 70, у якому

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, громадянин України, українець, з неповною середньою освітою, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та фактично мешкає за адресою - АДРЕСА_1 , у силу ст. 89 КК України не засуджувався;

підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 1, 2, 3 ст.307 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень за ч.1, 2, 3 ст. 307 КК України, які скоєні за таких обставин.

ОСОБА_6 незаконно виготовляв, зберігав, перевозив та збував на території м. Києва психотропну речовину амфетамін.

Так, ОСОБА_6 24.04.2017, 05.05.2017 та 14.06.2017, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , керуючись корисливим мотивом, збув ОСОБА_8 за грошові кошти порошкоподібну речовину світлого кольору масою 2,053 г.

Відповідно до висновків експертів від 26.05.2017 №11-2/3120, 26.05.2017 №11-2/3374 та 16.06.2017 № 11-2/4289 надана на дослідження порошкоподібна речовина білого кольору містить психотропну речовину амфетамін загальною масою 28,233 г.

Таким чином, ОСОБА_6 , діючи умисно, з корисливих мотивів, здійснював збут психотропної речовини амфетаміну в особливо великих розмірах.

Рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.06.2017 до підозрюваного застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого у подальшому продовжений до 08.10.2017.

Постановою першого заступника прокурора м. Києва від 04.10.2017 строк досудового розслідування продовжений до п`яти місяців, тобто до 15.11.2017.

На переконання слідчого, раніше встановлені ризики переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, знищення або спотворення речей та документів, що мають значення для кримінального провадження, незаконного впливу на потерпілих та свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення не зменшилися.

З огляду на неможливість завершити розслідування, з метою проведення слідчих та процесуальних дій слідчий просив продовжити строк тримання підозрюваного під вартою у межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які зазначені у клопотанні. Окремо прокурор наголосив на тому, що під час реалізації останньої за часом оперативної закупки ОСОБА_6 намагався втекти від працівників поліції, вистрибнувши з третього поверху будинку, та зникнути з місця події на автомобілі за допомогою своїх родичів.

Підозрюваний та його захисники заперечували проти задоволення клопотання, наполягаючи на відсутності зазначених стороною обвинувачення ризиків, оскільки ОСОБА_6 має міцні соціальні зв`язки, його підтримки потребує вагітна цивільна дружина, на утриманні підозрюваного також є неповнолітня дитина дружини. Ризик спотворення доказів також відсутній через те, що досудове слідство триває значний час, тому необхідні докази мають перебувати у розпорядженні слідства.

У зв`язку з цим сторона захисту наполягала на тому, що належну процесуальну поведінку підозрюваного може забезпечити запобіжний захід, не пов`язаний з ізоляцією ОСОБА_6 від суспільства, а саме домашній арешт.

Відповідно до ст.199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.
Виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях гр. ОСОБА_6 ознак кримінальних правопорушень за ч. 1, 2, 3 ст. 307 КК України.

Згідно з ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.06.2017 ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнана можливість переховування останнього від органів досудового розслідування та суду, незаконний вплив на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, знищення або спотворення речей та документів, що мають значення для кримінального провадження.

Вирішуючи питання про існування на час розгляду клопотання передбачених кримінальним процесуальним законом і зазначених у попередній ухвалі про тримання підозрюваного під вартою ризиків неправомірної процесуальної поведінки останнього, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідні з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у рішенні «В. проти Швейцарії» зазначив, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Керуючись наведеним, слідчий суддя вважає, що на користь існування наведеного ризику свідчить відсутність у ОСОБА_6 тих вагомих стримуючих факторів, які б могли зупинити підозрюваного від вчинення дій з метою переховування.

Наявність у підозрюваного цивільної дружини, вагітність останньої частково зменшує ризик його переховування, однак повністю не усуває його, не гарантує, що підозрюваний не вчинить дій, спрямованих на ухилення від слідства та суду.

Крім того, слідчий суддя враховує поведінку підозрюваного у момент його затримання, оскільки останній місце збуту психотропної речовини намагався покинути, однак був затриманий працівниками поліції.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його можливого затримання, з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Також, залишається актуальним ризик того, що ОСОБА_6 перебуваючи на свободі, може вдатись до дій з метою здійснення незаконного впливу на свідків та інших осіб, які причетні до вчинення вказаного правопорушення, оскільки розслідуванням не встановлене місце перебування співучасника злочину, який сприяв збуту психотропних речовин.

У той же час, враховуючи тривалість досудового розслідування та обсяг процесуальних дій, проведених органом досудового розслідування, слідчий суддя вважає не доведеним стороною обвинувачення існування заявленого останньою ризику щодо знищення або спотворення підозрюваним речей, що мають значення для кримінального провадження

Таким чином, слідчий суддя вважає, що продовжують існувати ризики не процесуальної поведінки ОСОБА_6 .

Однією з обставин, з якою закон пов`язує можливість продовження строку тримання особи під вартою, є необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.

Як випливає з клопотання та доводів прокурора, у подальшому необхідно отримати висновки призначених експертиз, ознайомити підозрюваного та його захисників з матеріалами досудового розслідування, скласти обвинувальний акт.

Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення інкримінованих ОСОБА_6 злочинів, приводять слідчого суддю до переконання, що доводи прокурора про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

Частиною 3 статті 197 КПК передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений у межах строку досудового розслідування.
Приймаючи до уваги, що постановою першого заступника прокурора м. Києва від 04.10.2017 строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні продовжений до 15.11.2017, саме в цих часових межах можливе продовження строку тримання підозрюваного під вартою.
Визначаючи відповідно до вимог ч.4 ст. 183 КПК розмір застави, слідчий суддя вважає, що застава у межах, передбачених п. 3 ч.5 ст.182 КПК, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, тому слідчий суддя вважає за можливе вийти за межі розміру застави, визначеної вказаною процесуальною нормою.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою по 15 листопада 2017 року включно.

Визначити ОСОБА_6 заставу у сумі чотирьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 640 000 (шістсот сорок тисяч) грн.

Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковийрахунок ТУ ДСАУ в м. Києві (, Банк-одержувач Державна казначейська служба України в м. Києві, МФО 820172, розрахунковий рахунок № 2089, призначення застава для Шевченківського районного суду м.Києва).

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до підозрюваного обрано запобіжний захід у виді застави.

У випадку внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого СУ ГУНП у м. Києві, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця перебування;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

У разі внесення застави, встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

На ухвалу слідчого судді до Апеляційного суду м. Києва прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1