Справа № 461/6232/17
Провадження № 1-кс/461/7386/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.10.2017 Галицький районний суду м. Львова в складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3
слідчого - ОСОБА_4
підозрюваного - ОСОБА_5 ,
захисника - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Ясеново Любашівського району Одеської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, раніше не судимого, адвоката, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Начальник першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , за погодженням прокурора прокуратури Львівської області ОСОБА_9 звернувся до суду із клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція статті якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років.
Слідчий, зазначає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 - ч. 3 ст. 368 КК України, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний перебуваючи на волі, будучи адвокатом та достатньо обізнаним із специфікою розслідування злочинів у сфері службової діяльності, зокрема вимагання та одержання неправомірної вигоди, використовуючи надані йому повноваження, може незаконними засобами впливати на свідків, протиправно перешкоджати кримінальному провадженню, зокрема може негативно впливати на хід досудового розслідування, перешкоджати встановленню істини у справі, узгоджувати свої показання з показанням інших осіб, які визнані свідками у справі, надавати цим особам поради з врахуванням відомих йому обставин справи, схиляти їх до дачі завідомо неправдивих показань в ході досудового розслідування, з метою створення собі алібі щодо його непричетності до вчинення інкримінованого йому правопорушення, тим самим перешкоджаючи кримінальному провадженню та вчиняючи інші кримінальні правопорушення. З вказаних підстав слідчий просить суд, застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб із визначенням розміру застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 128 000,0 грн. з покладенням на підозрюваного в разі внесення застави обов`язків передбачених ст. 194 КК України.
В судовому засіданні прокурор та слідчий кожний окремо підтримали клопотання та просили його задовольнити.
Підозрюваний та його захисники у судовому засіданні проти клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечили, просили в задоволенні відмовити за безпідставністю.
Заслухавши думку прокурора та слідчого щодо поданого клопотання, пояснення підозрюваного, захисника, дослідивши надані матеріали, суд приходить до наступного висновку.
Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам ст. 184 КПК України і воно отримано підозрюваним 24.10.2017 року о 11 годині 21 хвилин. Розгляд клопотання згідно з вимогами ч. 2 ст. 184 КПК України проведений більш ніж через 3 години після отримання підозрюваним копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.
Крім того, у відповідності до вимог ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
За умовами ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчинені підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 КПК України, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
ОСОБА_5 повідомлено про підозру 24.10.2017 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 - ч. 3 ст. 368 КК України, що є тяжким злочином, за який встановлено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років.
Згідно положень статті 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Слідчий суддя, розглядаючи клопотання, приймає до уваги вимоги ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину перестає бути підставою для позбавлення свободи, і судові органи мають навести інші підстави для продовження тримання під вартою. Тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи, що на думку суду має місце в цій справі.
Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 стверджується зібраними доказами, а саме: показаннями свідка ОСОБА_10 , протоколом ідентифікації та помічення грошових коштів від 07.09.2017,протоколом ідентифікації та помічення грошових коштів від 14.09.2017, протоколом затримання від 20.09.2017, протоколом обшуку від 20.09.2017, матеріалами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, протоколами огляду мобільних телефонів ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , іншими матеріалами кримінального провадження.
ОСОБА_5 підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч 5 ст. 27 - ч. 3 ст. 368 КК України, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, та яке згідно ст.12 КК України відносяться тяжкого злочину, є раніше не судимим, прокурором та слідчим, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 КПК України, не доведено, що перебуваючи на волі підозрюваний переховувався від органу досудового розслідування чи суду, незаконно впливав на свідків, перешкоджав кримінальному провадженню або йому повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, що відповідно до вимогст.183 КПК України давало б підстави для застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Враховуючи вказане, відповідно до вимоги ст. 178 КПК України, оцінивши в сукупності вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, відсутність у нього судимостей, наявність постійного місця проживання, міцність соціальних зв`язків, виключно позитивні характеристики, суд приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу, а саме у вигляді особистого зобов`язання, який є найменш суворим із передбачених КПК України запобіжних заходів, оскільки з урахуванням обставин, викладених у ст.178 КПК України, встановлено, що у даному випадку достатнім буде саме такий запобіжний захід, який зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, визначеним ст. 177 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.176,177, 179, 183,193,194,196,197,395 КПК України, суд
В задоволенні клопотання начальника першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Львівської області ОСОБА_4 про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- прибувати до заступника начальника першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Львівської області ОСОБА_4 або іншого слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Обов`язок по контролю за виконанням ухвали покласти на заступника начальника першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Львівської області ОСОБА_4 .
Строк дії ухвали два місяці з моменту ухвалення, тобто до 26.12.2017 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Львівської області протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали, а підозрюваним, який перебуває під вартою, з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1