Справа №760/3189/18
Провадження №1-кс/760/2277/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 лютого 2018 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду міста Києва клопотання заступника начальника слідчого відділення Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Грузія, громадянина Грузії, без місця реєстрації та постійного місця проживання на території України,

у кримінальному провадженні за №0001133 від 01.02.2018 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.289 КК України, -
В С Т А Н О В И В :
До слідчого судді Солом`янського районного суду м.Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання заступника начальника слідчого відділення Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні за №0001133 від 01.02.2018 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.289 КК України.

Клопотання обгрунтовується тим, що ОСОБА_5 вступив у злочинну змову з ОСОБА_7 , направлену на незаконне заволодіння транспортним засобом.

Так, 01.02.2018 р. приблизно о 00:30 годин ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 на автомобілі марки «Skoda» д.н.з. НОМЕР_1 сірого кольору прибули за адресою: м.Київ, вул. Кудряшова, 20 г, де побачили припаркований поряд з будинком автомобіль марки «LandRoverRangeRover» д.н.з. НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_8 , яким вирішили незаконно заволодіти. Реалізуючи цей злочинний умисел, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 , переконавшись, що за їх діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, згідно заздалегідь розподілених ролей, розбили заднє праве вітрове скло зазначеного автомобіля та проникнувши таким чином до салону автомобіля, за допомогою невідомого пристрою призвели двигун вищевказаного автомобіля в дію та з місця вчинення кримінального правопорушення зникли.

В подальшому, 01.02.2018 р. в ході огляду місця події, який мав місце за адресою: м.Київ, вул.Народного Ополчення, 4 виявлено та вилучено транспортний засіб автомобіль марки «LandRoverRangeRover» д.н.з. НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_8 .

Таким чином, ОСОБА_5 , своїми умисними діями, які виразились у незаконному заволодінні транспортним засобом, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 289 КК України.

На думку прокурора, підставами підозрювати ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази, зокрема:

- протокол огляду місця події від 01.02.2018 р.;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_11 та нші матеріали кримінального провадження в їх сукупності.

Таким чином, в органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.289 КК України, яке згідно з ст.12 КК України віднесене до тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

На думку прокурора, щодо ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики передбачені ст.177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде:

- переховуватися від органів досудового розслідування або суду;

- впливати на потерпілого, свідків з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто зникнути та перебувати тривалий час у розшуку;

- вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Більш м`які запобіжні заходи, у випадку їх застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження, знищувати речові докази, які мають доказове значення у кримінальному провадженні.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечували, стверджували про недоведеність ризиків, зазначали про мінімальну матеріальну шкоду від злочину розбите вітрове скло, вартість якого вони згодні відшкодувати, просили визначити заставу як альтернативний запобіжний захід в мінімальному розмірі для таких злочинів 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У відповідь на це, прокурор зазначив, що розмір застави для ОСОБА_5 має бути 400 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, хоча у поданому до слідчого судді клопотанні прокурора питання про призначення застави відповідно до ст.183 КПК України взагалі не ставилося, обгрунтування розміру застави прокурором також надано не було.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про часткове задоволення клопотання з наступних підстав.

Виходячи з стст.1, 8 Конституції України Україна є правова держава, в якій визнається і діє принцип верховенства права. Відповідно до чч.1, 2 ст.29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

В ході розгляду клопотання встановлено, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Ця підозра підтверджується зібраними по справі матеріалами, копії яких долучені до клопотання, зокрема:

- протоколом огляду місця події від 01.02.2018 р.;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 та ншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Слідчий суддя також вважає доведеним прокурором наявність наступних передбачених ст.177 КПК України ризиків:

- ризик переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки підозрюваний не має реєстрації та постійного місця проживання на території міста Києва, не має роботи;

- ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зокрема, речові докази, як знаряддя злочину;

- ризик незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 вчинив умисне тяжке кримінальне правопорушення, що свідчить про можливість погрожувати фізичною розправою потерпілому та свідкам з метою зміни їх свідчень в частині фактичних обставин.

Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає необхідним при обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 вказати на відсутність у нього на території України постійного місця проживання, реєстрації, родини та постійної роботи.

Слідчий суддя вважає також доведеним прокурором недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

На підставі викладеного cлідчий суддя вважає обгрунтованим застосування до підозрюваного ОСОБА_5 такого запобіжного заходу як тримання під вартою строком на 60 днів.

Щодо застави, то відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

При цьому, розмір застави, як це передбачено чч. 4 і п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків. Щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У зв`язку з цим слідчий суддя вважає, що запропонована прокурором застава у розмірі 400 прожиткових мінімумів для працездатних осіб є завідомо непомірною для підозрюваного ОСОБА_5 , прокурором не надано будь-яких доказів про матеріальний стан підозрюваного, який дозволив би йому внести заставу в такому розмірі.

З урахуванням всієї сукупності виявлених під час розгляду клопотання обставин кримінального провадження, зокрема тяжкості інкримінованого ОСОБА_5 злочину і розміру майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, - розбите вітрове скло автомобіля - слідчий суддя вважає обгрунтованим визначити підозрюваному розмір застави, що складає 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в сумі становить 70 480 (сімдесят тисяч чотириста вісімдесят) гривень, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись стст. 1, 8, 29 Конституції України, стст.176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Грузія, громадянина Грузії, без місця реєстрації та постійного місця проживання на території України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 01 год. 01.02.2018 р.

Строк дії ухвали до 24 год. 01.04.2018 р.

Одночасно визначити розмір застави в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в сумі становить 70 480 (сімдесят тисяч чотириста вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва: Отримувач: ТУДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р: 2089та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

-носити електронний засіб контролю.

-прибувати за вимогою до слідчого, прокурора та суду;

-не відлучатися із м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд до України;

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м.Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі невиконання підозрюваним покладених на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні - прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_13 ГЛ.