Справа №295/3093/18

УХВАЛА
19.03.2018 року м. Житомир
Слідчий звернувся до суду з указаним клопотанням, у якому просить накласти арешт на майно вилучене під час обшуку автомобіля марки «BMW 525», реєстраційний номер НОМЕР_1 , синього кольору, та особистого обшуку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон марки «Ergo», sНОМЕР_2 , чорного кольору, з пошкодженим сенсорним екраном, мотивуючи це наступним.
Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлена особа, здійснює збут наркотичних засобів та психотропних речовин на території міста Житомир та Житомирської області.
У період часу з 22 год. 29 хв. по 22 год. 55хв. 15.03.2018 слідчим СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 у зв`язку з досудовим розслідуванням даного кримінального провадження невідкладно проведений обшук автомобіля марки «BMW 525», реєстраційний номер НОМЕР_1 , синього кольору, яким користувався ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що знаходився на території будинку АДРЕСА_1 . Під час проведення обшуку було проведено особистий обшук ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якого виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Ergo», sНОМЕР_2 , чорного кольору, з пошкодженим сенсорним екраном. Указані об`єкти було упаковано згідно правил пакування речових доказів та вилучено до СУ ГУНП в Житомирській області.
Розслідуванням вчиненого кримінального правопорушення, встановлено, що вищеперераховані предмети, тобто майно яке вилучено під час обшуку від 15.03.2018, обшуку автомобіля марки «BMW 525», реєстраційний номер НОМЕР_1 , синього кольору, яким користувався ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що знаходився на території будинку АДРЕСА_1 та особистого обшуку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є речовим доказом злочину, на ньому може міститися інформація про сліди вчиненого злочину або інші відомості, які можуть бути використані як доказ. Крім того, з метою збереження речових доказів та недопущення їх втрати, у слідства виникла необхідність у накладені арешту на вищеперераховане майно.
Слідчий у клопотанні вказує, що за вказаних обставин вилучені в ході обшуку об`єкти відповідають вимогам п.1,3 ч.2 ст.167, 170, КПК України, а тому підлягають арешту.
Слідчий у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, у якій просив розгляд справи проводити без його участі, клопотання підтримав та просив його задовольнити.
ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, що відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.
Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося у силу ч. 4 ст. 107 КПК України, якою передбачено, що у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частино 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).
Слідчий у клопотанні вказує, що зазначений мобільний телефон був вилучений 15.03.2018р. в ході проведення обшуку, та вони є речовим доказом у кримінальному провадженні, одночасно, слідчим до клопотання не долучено ухвали слідчого судді, якою надавався дозвіл на проведення такого обшуку.
Відповідно до ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, відмовляє в задоволенні клопотання про арешт майна якщо особа, яка його подала не доведе необхідність арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України. Частиною 2 цієї статті визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна.
Зважаючи на те, що слідчому судді не надано доказів наявності достатньої правової підстави для вилучення мобільного телефону, на який слідчий просить накласти арешт, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання про арешт вказаного у клопотанні майна.
Згідно із ч. 3 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України слідчий суддя, -
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.
Слідчий суддя: