Справа № 552/7363/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 листопада 2017 року Слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з грошових коштів,-

В С Т А Н О В И В:
Заявник ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Київського районного суду м. Полтави з клопотанням про скасування арешту з грошових коштів.

В поданому клопотанні вказував, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Полтави від 03 травня 2017 року у справі №552/2673/17 накладено арешт на грошові кошти в сумі 90000 грн.

Посилався на те, що арешт на кошти накладено безпідставно, внаслідок зловживань слідчого, та порушує його право власності. Наведене майно не є речовим доказом.

Тому в своєму клопотанні просив скасувати арешт з грошових коштів в сумі 90000 грн., зобов`язати слідчого ці кошти йому повернути.

Заявник та слідчий, які належним чином повідомлені про час та місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явились.

Вирішуючи питання про можливість розгляду клопотання без участі заявника, слідчим суддею приймається до уваги та обставина, що за нормами ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Тобто, норми процесуального закону передбачають лише обов`язок суду повідомити особу про час та місце розгляду клопотання, але особиста участь заявника або слідчого при розгляді клопотання в силу норм КПК України не є обов`язковою.

Тому, враховуючи встановлені законом строки розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне провести розгляд без участі заявника та слідчого, які повідомлені про час та місце розгляду належним чином.

Слідчий суддя, розглянувши матеріали, приходить до наступного висновку.

Наданими до слідчого судді матеріалами встановлено, що в провадженні слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000045 від 01 лютого 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.3 ст.212 КК України.

Також встановлено, що в межах даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 03 травня 2017 року накладено арешт на наступне майно та документи:

- договір купівлі-продажу домоволодіння №НМА457504 від 21.04.17 на 2 арк.,

- витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №85586900 від 21.04.2017 на 1 арк.,

- договір купівлі-продажу земельної діяльності №НМА457506 від 21.04.2017р. на 2 арк.,

- витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №85589359 від 21.04.2017 на 1 арк.;

- технічний паспорт на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 на 9 арк.;

- грошові купюри номіналом 500 (п`ятсот) гривень в кількості 100 (сто) штук;

- грошові купюри номіналом 200 (двісті) гривень в кількості 200 (двісті) штук.

Крім того, зазначені грошові кошти та документи згідно постанови слідчого від 27 квітня 2017 року визнані речовими доказами в кримінальному провадженні №0000045 від 01 лютого 2017 року, а тому можуть бути використаній для встановлення обставин, що є істотними під час розслідування даного кримінального провадження.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Звертаючись до суду з відповідним клопотанням, заявник посилається на те, що арешт на вказане майно накладено безпідставно, але доказів на підтвердження даної обставини не надає.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України забезпечення збереження речових доказів є самостійною підставою для застосування арешту майна.
За таких обставин, враховуючи відсутність підстав, визначених ст. 174 КПК України для скасування арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є безпідставним та не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, -

У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з грошових коштів відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1
16.11.2017