Провадження № 1-кп/761/965/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_7 ,
захисника ОСОБА_8 ,
захисника ОСОБА_9 ,
захисника ОСОБА_10 ,
потерпілої ОСОБА_11
представника потерпілої ОСОБА_12
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві матеріали обвинувального акту у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 263 КК України, відомості щодо яких внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004393 від 16 квітня 2015 року,-
В С Т А Н О В И В:
09 лютого 2018 року, у підготовчому судовому засіданні захисники ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 висловили недовіру складу суду, а саме головуючому судді ОСОБА_1 , суддям ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , зазначивши, що такий склад суду є некомпетентним розглядати вказане кримінальне провадження, що колегією суддів розцінюється як заявлення відводу з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України. Зазначені особи мотивували своє твердження тим, що обвинуваченими, під час отримання обвинувального акту, а також через канцелярію суду, було заявлено клопотання про розгляд справи судом присяжних. Крім того, головуючий суддя ОСОБА_1 заявив самовідвід, посилаючись на ч. 4 ст. 124 Конституції України, вважаючи, що підготовче судове засідання у даному кримінальному провадженні повинно було проводитись у складі суду присяжних.

Представник потерпілої, ОСОБА_12 , потерпіла ОСОБА_11 , а також прокурор ОСОБА_5 заперечували проти задоволення заяв про відвід складу суду та про самовідвід головуючого.

Заслухавши думку учасників судового провадження,дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Статтями 75 та 76 КПК України встановлено вичерпний перелік обставин, які виключають можливість участі судді у кримінальному провадженні, зокрема:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, при перегляді судових рішень Верховним Судом України або за нововиявленими обставинами.

Так, поняття «обставини, які викликають сумнів у його неупередженості» є оціночним, використання якого залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує та з`ясовує його сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» встановлено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 9 КПК України є обов`язковою для застосування під час здійснення кримінального провадження, при наданні оцінки безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти. Зокрема, у справах «Гаусшильдт проти Данії» та «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначено, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При цьому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо нього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, його прихильностей чи уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчить про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду з прав людини підтримав і Верховний Суд України у справі № 5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01 березня 2012 року).

Однак, заява захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про відвід, не містить об`єктивних доказів фактичної наявності упередженості складу суду.

У свою чергу, наведені у заяві підстави не можна визнати такими, що виключають можливість участі суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 263 КК України, відомості щодо яких внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004393 від 16 квітня 2015 року, оскільки вони не містять ознак жодної з обставин, передбачених статтями 75 та 76 КПК України. Твердження сторони захисту про те, що зазначене кримінальне провадження повинно слухатись судом присяжних починаючи зі стадії підготовчого судового засідання суперечать вимогам ч. 1 ст. 385 КПК України, відповідно до якої присяжні викликаються саме після призначення судового розгляду, тобто прийняття визначеним за допомогою системи документообігу складом суду рішення про призначення обвинувального акту до судового розгляду судом присяжних. Таким чином заява сторони захисту про відвід зводиться до незгоди із нормами кримінально-процесуального законодавства.

Такого роду твердження у будь-якому випадку не може слугувати достатньою підставою для відводу складу колегії суддів, оскільки не вказує на наявність обставин, які викликають обґрунтовані сумніви у неупередженості суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та їх особистій зацікавленості в результатах розгляду кримінального провадження.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заява захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про відвід складу колегії суддів, а саме головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 не підлягає задоволенню.

Що стосується заяви головуючого судді ОСОБА_1 про самовідвід, то відповідно до ч. 1 ст. 80 КПК України, суддя може заявити собі самовідвід виключно з підстав передбачених ст.ст. 75, 76 КПК України.

Оскільки причина заявлення головуючим суддею ОСОБА_1 самовідводу по суті співпадає з причиною заявлення відводу стороною захисту складу суду, колегія суддів приходить до висновку, що така заява не підлягає задоволенню з тих самих підстав.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 75, 76, 80-81, 314, 376, 385, 532 КПК України, суд
У Х В А Л И В:
У задоволенні заяви захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про відвід складу колегії суддів, а саме головуючому судді ОСОБА_1 , суддям ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , а також заяви головуючого судді ОСОБА_1 про самовідвід від участі у кримінальному провадженні № 0004393, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 квітня 2015 року, за обвинуваченням ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 263 КК України, (справа № 761/43162/18 (провадження № 1-кп/761/965/2018) відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1
Судді ОСОБА_2
ОСОБА_3