печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3917/18-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 січня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого військової прокуратури Київського гарнізону майора юстиції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В:
25.01.2018 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло вказане клопотання, погоджене прокурором ОСОБА_7 , яке обґрунтовується наступним.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України (далі КМУ) № 1221 від 29.12.2010 «Про утворення Державного концерну «Укроборонпром»», з метою підвищення ефективності функціонування державних підприємств, які провадять господарську діяльність у сфері розроблення, виготовлення, реалізації, ремонту, модернізації та утилізації озброєння, військової і спеціальної техніки та боєприпасів і беруть участь у військово-технічному співробітництві з іноземними державами утворено Державний концерн "Укроборонпром" (далі - Концерн) з включенням до його складу державних підприємств згідно з додатком до указаної постанови.

06.04.2011 постановою КМУ № 374 внесено зміни до постанови КМУ №1221 від 29.12.2010 та розширено перелік державних підприємств, які входять до Концерну, серед яких встановлено Державне підприємство «Українська авіаційна транспортна компанія» (далі ДП УАТК).

11.06.2013 ухвалою Господарського суду м. Києва по справі № 910/9741/13 порушено провадження про визнання банкрутом ДП УАТК та введено на підприємстві процедуру розпорядження майном.

У подальшому, 28.04.2016 в рамках указаної господарської справи постановою Київського апеляційного господарського суду у відповідності до ст. 28 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» на ДП УАТК введено процедуру санації - систему заходів, що здійснюються під час провадження у справі про банкрутство з метою запобігання визнанню боржника банкрутом та його ліквідації, а також призначено керуючого санацією виконуючого обов`язки генерального директора ДП УАТК, а саме ОСОБА_8

21.09.2015 наказом керуючого санацією виконуючого обов`язки генерального директора ДП УАТК № 114 К, ОСОБА_5 призначений на посаду начальника управління зберігання, списання та утилізації авіаційної техніки указаного підприємства. Після цього, 01.11.2016 відповідно до наказу керуючого санацією виконуючого обов`язки генерального директора № 44 К ОСОБА_5 переведений на посаду начальника відділу розвитку ДП УАТК. 24.11.2017 ОСОБА_5 наказом керуючого санацією виконуючого обов`язки генерального директора ДП УАТК № 53 К призначений на посаду заступника генерального директора підприємства з операційних питань.

ОСОБА_5 у період з 01.11.2016 по 24.11.2017, як начальник відділу розвитку ДП УАТК та голова комітету з конкурсних торгів підприємства , при виконанні обов`язків за посадою, постійно здійснював організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функцій, у зв`язку з чим він є службовою особою.

Діючи в порушення нормативно-правових актів, перебуваючи на посаді начальника відділу розвитку ДП УАТК ОСОБА_5 , являючись службовою особою, всупереч інтересам підприємства, та використовуючи службове становище, діючи з прямим умислом, та корисливим мотивом, з метою протиправного особистого збагачення, шляхом одержання неправомірної вигоди у великому розмірі, став на шлях злочинної діяльності при наступних обставинах.

Пунктом 5.1.2. (передача в оренду об`єктів нерухомості) плану санації ДП УАТК у справі про банкрутство № 910/9741/13, який 06.06.2016 підписаний керуючим санацією, схвалений комітетом кредиторів та 12.08.2016 погоджений органом управління майном Концерном, з метою отримання доходу, зменшення витрат на утримання та збереження нерухомого майна підприємства, передбачено передача його в оренду суб`єктам господарської діяльності, у тому числі і об`єкт за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Гайок, 224а. При цьому, передачу об`єктів здійснювати відповідно до Закону України «Про оренду державного та комунального майна», а у разі наявності двох або більше учасників на конкурсних засадах. За відсутності у продовж 6 місяців з дня підпирання плану санації бажаючих отримати указані об`єкти в оренду, визначено провести його реалізацію на конкурсній основі.

З метою реалізації вищевказаного пункту плану санації щодо пріоритетного напрямку відновлення платоспроможності ДП УАТК шляхом передачі об`єктів нерухомого майна, яке не використовується в економічній діяльності підприємства, в оренду на веб сайтах ДП УАТК та Концерну, а також в засобах масової інформації розміщенні запрошення суб`єктам господарської діяльності до розгляду пропозицій щодо укладення договорів оренди приміщень нерухомого майна із указаним державним підприємством, у тому числі на об`єкті за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Гайок, 224а.

Директор ТОВ «Альянс БЦ» ОСОБА_9 , здійснює підприємницьку діяльність на складі загальною площею 1426 кв. м. (відомість склад АПЛ інв. № А 1) за адресою: АДРЕСА_1 , який згідно договору зберігання від 26.11.2015 із ДП УАТК використовує для збереження власного майна ФОП ОСОБА_10 . При цьому, ОСОБА_9 неодноразово звертався до ОСОБА_11 з метою оформлення цивільно правових відносин з приводу користування вищевказаним приміщенням із ДП УАТК. Однак, кожного разу отримував відмови від курівництва ДП УАТК з незрозумілих для нього підстав.

В один із днів листопада 2016 року, точної дати досудовим слідством не встановлено, за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_9 за проханням ОСОБА_11 з метою обговорити питання щодо можливого оформлення цивільно правових відносин із ДП УАТК щодо користування складським приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 , прибув на зустріч із ОСОБА_5 .

ОСОБА_9 прибув у визначене ОСОБА_5 місце, тоді ж у останнього виник умисел на одержання від ОСОБА_9 для себе неправомірної вигоди, у зв`язку із чим він, діючи з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, шляхом використання службового становища начальника відділу розвитку та голови комітету з конкурсних торгів ДП УАТК, висловив ОСОБА_9 пропозицію надати йому, ОСОБА_5 , неправомірну вигоду, за сприяння у визначенні переможця конкурсних торгів на користь підприємства інтереси якого представляє ОСОБА_9 та безперешкодного укладення договору купівлі продажу нерухомого майна у АДРЕСА_1 , а саме приміщення складу загальною площею 1426 кв. м. (відомість склад АПЛ інв. № А 1), усунення з надуманих підстав можливих конкурентів ОСОБА_9 в набутті у власність або у строкове користування даного майна (ФОП ОСОБА_10 ), не зазначаючи чіткої суми неправомірної вигоди.

Всього ОСОБА_5 одержав 26.01.2017 та 08.02.2017 від ОСОБА_9 неправомірну вигоду для себе у виді грошових коштів на загальну суму 8 (вісім) тис. доларів США, що згідно курсу Національного банку України еквівалентно 218 490 (двісті вісімнадцять тисяч чотириста дев`яносто) грн., що в двісті і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів, тобто у великому розмірі, за сприяння у визначенні переможця конкурсних торгів та безперешкодного укладення договору купівлі продажу нерухомого майна у м. Біла Церква, а саме приміщення складу загальною площею 1426 кв. м. (відомість склад АПЛ інв. № А 1), усунення з надуманих підстав можливих конкурентів ОСОБА_9 в набутті у власність або у строкове користування (оренду) даного майна, а також сприяння у здійсненні підприємницької діяльності на вищевказаному об`єкті нерухомості без оформлення визначеного законодавством права користування майном, яка залишилась у власності ОСОБА_5 до цього часу.

24.01.2018 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України одержання неправомірної вигоди у великому розмірі, за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням службового становища.

Більш того, як вважає сторона обвинувачення, що передбачені ст. 177 КПК України ризики дають підстави вважати, що ОСОБА_5 буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду, може знищити, сховати будь-які документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом погодження показань з особами, причетними до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому, та просив задовольнити клопотання.

Захисник та підозрюваний в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого з підстав його необґрунтованості.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

24.01.2018 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Законним є арешт за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(c) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Слідчим у клопотанні та доданих документів з достатньою на даній стадії кримінального провадження повнотою підтверджується наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. ОСОБА_5 , виходячи лише з фактичних даних, що містяться в матеріалах клопотання, приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.

Статтею 177 КПК визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/ або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує усі обставини, що визначені ст. 178 КПК України, які в сукупності дають достатні підстави слідчому судді прийти до висновку про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, стосовно неналежної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 у разі обрання йому менш суворого запобіжного заходу, а саме можливість вчинення інших кримінальних правопорушень, а також переховування від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності за новий злочин.

У відповідності з вимогами ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч 5. ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Враховуючи вищевикладені положення закону, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 з наданням йому права внести заставу в розмірі 228 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки на думку слідчого судді, саме такий розмір застави забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 205, ч. 2 ст. 276, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання - задовольнити.
Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Миргород, Полтавської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 до 26.03.2018 року до 21:20 включно.
Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України.
Розмір застави визначити у межах 228 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 401 736 грн. 00 коп., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний рахунок:
Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві;
;
МФО: 820172;
Банк: Державна казначейська служба України м. Київ
р/р 2089.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , у разі внесення застави наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та роботи;
- не відлучатися із місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;
- носити електронний засіб контролю.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 26.03.2018 року включно.
Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи в якій підозрюваний тримається під вартою.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа установи, в якій підозрюваний тримається під вартою негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора у кримінальному провадженні та слідчого суддю Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1