У Х В А Л А
03 жовтня 2017 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , сторони кримінального провадження слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого Білоцерківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0005185, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.10.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна -

В С Т А Н О В И В:
03.10.2017 р. до Білоцерківського міськрайонного суду надійшло клопотання, слідчого Білоцерківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0001027, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.10.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна, мотивоване наступним.

В ході досудового розслідування встановлено, що 02.10.2017 під час затримання в порядку ст. 208 КПК України гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , при обшуці останнього, в лівій кишені кофти було виявлено поліетиленовий згорток з картоплиною, в середині якої знаходилися сім поліетиленових згортків чорного кольору з кристалоподібною речовиною білого кольору в середині, зовні схожою на наркотичний засіб «метадон», які були замотані в прозору поліетиленову плівку.

В подальшому вищевказані сім поліетиленових згортків чорного кольору з кристалоподібною речовиною білого кольору в середині, зовні схожою на наркотичний засіб «метадон», було поміщено до спеціального пакету №04741500 та вилучено до Білоцерківського ВП.

Підставою накладення арешту є те, що сім поліетиленових згортків чорного кольору з кристалоподібною речовиною білого кольору в середині, зовні схожою на наркотичний засіб «метадон» являється предметом вчинення даного злочину.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши доводи слідчого ОСОБА_3 , який просив задовольнити клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
02.10.2017 під час затримання в порядку гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , при обшуці, в лівій кишені кофти було виявлено поліетиленовий згорток з картоплиною, в середині якої знаходилися сім поліетиленових згортків чорного кольору з кристалоподібною речовиною білого кольору в середині, зовні схожою на наркотичний засіб «метадон», які були замотані в прозору поліетиленову плівку.

В подальшому вищевказані сім поліетиленових згортків чорного кольору з кристалоподібною речовиною білого кольору в середині, зовні схожою на наркотичний засіб «метадон», було поміщено до спеціального пакету №04741500 та вилучено до Білоцерківського ВП.

Відповідно до п.п. 3,4 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, та одержані внаслідок його вчинення.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення може здійснюватися також під час обшуку.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Відповідно до ч. 3 даної статті арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Згідно ч.3 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Отже, суд приходить до висновку, що слідчий надав суду достатньо доказів того, що незастосування арешту до майна може призвести до його зникнення та настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 167-168, 170-173 КПК України,

У Х В А Л И В:
Клопотання - задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучені 02.10.2017 під час обшуку затриманого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , сім поліетиленових згортків чорного кольору з кристалоподібною речовиною білого кольору в середині, зовні схожою на наркотичний засіб «метадон», для подальшого проведення експертиз та слідчих дій.

Арештом визначити заборону зберігання, користування, розпорядження зазначеним майном їх власника та інших осіб.

Уповноваженим службовим особам, для досягнення цілей кримінального провадження дозволити зберігання та розпорядження зазначеним майном.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1