печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 листопада 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого в особливо важливих справах першого слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процессуального керівництва прокуратури Київської області ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Харкова, громадянина України, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В :
В провадження слідчого судді надійшло зазначене клопотання.
Вказане клопотання обґрунтоване тим, що Першим слідчим відділом управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Київської області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000260 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 27, ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 146, ч. 3 ст. 369 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 14 ч. 2 ст. 146, ч. 4 ст. 27 ч. 3 ст. 369 КК України та ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 1 ст. 14 ч. 2 ст. 146, ч. 4 ст. 27 ч. 3 ст. 369 КК України.

Проведеним розслідуванням установлено, що приблизно всередині березня 2017 року до громадянина України ОСОБА_9 звернулися громадянин України ОСОБА_10 та громадянин Грузії ОСОБА_11 з пропозицією знайомства із громадянином Російської Федерації ОСОБА_7 .
Під час вказаної зустрічі ОСОБА_7 звернувся до ОСОБА_9 із пропозицією організувати через співробітників Національної поліції України викрадення та переправлення на територію Російської Федерації власника ПрАТ «Київський картонно-паперовий комбінат» ОСОБА_12 з метою подальшого незаконного отримання від останнього грошових коштів у розмірі 17 000 000 доларів США під тиском фізичного насильства. За вказану протиправну діяльність ОСОБА_7 пообіцяв віддати виконавцям даного замовлення 70 %, тобто 12 000 000 (дванадцять мільйонів) доларів США.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання з викладених в ньому підстав, просила його задовольнити.
Захисник заперечував проти задоволення клопотання, оскільки підозра необгрунтована, ризики відсутні. Зазначив про те, що підозрюваний має постійне місце проживання у місті Києві, поганий стан здоров`я та міцні соціальні зв`язки.
Підозрюваний підтримав думку захисника.
Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_5 01.06.2017 було затримано в порядку ст.208 КПК України, того ж дня його повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.27, ч.1 ст.14, ч.2 ст.146, ч.4 ст.27, ч.3 ст.369 КК України.

02.06.2017 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 31.07.2017.

В подальшому 24.07.2017 постановою заступника прокурора Київської області ОСОБА_13 за результатами розгляду клопотання слідчого в ОВС 1 СВ управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Київської області ОСОБА_14 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 4-х місяців, тобто до 01.10.2017.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25.07.2017 ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою до 22.09.2017.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 21.09.2017 ОСОБА_5 строк тримання під вартою до 01.10.2017.

25.09.2017 першим заступником прокурора Київської області ОСОБА_15 за результатами розгляду клопотання прокурора другого відділу управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Київської області ОСОБА_16 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 6 місяців, тобто до 01.12.2017.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27.09.2017, залишеною без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 09.11.2017, підозрюваному ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою до 25.11.2017.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000260 завершено 30.10.2017.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
У відповідності до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.
Згідно зі ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Відповідно до п.3 ст.5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду. При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.
Більше того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень (зокрема «Харченко проти України», «Єлоев проти України», «Фельдман проти України») неодноразово акцентував увагу на тому, що доцільність продовження строків тримання під вартою, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Відповідно кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у право особи на свободу. Таким чином, зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і органи досудового розслідування чи прокурор мають навести інші підстави для продовження строку тримання під вартою. До того ж такі підстави мають бути чітко вказані.
Клопотання органу досудового розслідування про наявність в кримінальному провадженні ризиків, які обумовлюють доцільність продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою фактично обґрунтовано лише тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованого злочину, який є тяжким та затягуванням, на думку слідства строків ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. Проте, сама лише тяжкість можливого вчинення злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.
Між тим, доводи клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтвердженні належними та об`єктивними даними і прокурором в судовому засіданні не доведені.
Матеріали клопотання не містять об`єктивних даних, які достатньо вказували б на перешкоджання інтересам слідства.
Незважаючи на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, він вперше притягується до кримінальної відповідальності, характеризується позитивно, має міцні соціальні зв`язки, поганий стан здоров`я.
Також слідчий суддя бере до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у готуванні до злочину, що значно зменшує суспільну небезпеку діяння, що інкримінується останньому.
Враховуючи характер висунутої підозри, виключно позитивні дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , відсутність даних про наявність з його сторони спроб ухилитися від органу досудового розслідування та перешкоджати встановленню істини в кримінальному провадженні, про що також свідчить поведінка підозрюваного, ту обставину, що всі докази слідством вже зібрані, слідчий суддя приходить до висновку, що подальше тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою в якості запобіжного заходу не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи ОСОБА_5 про який йдеться в клопотанні слідчого, а відтак відмовляє в його задоволенні.
Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, відмовляючи в задоволенні клопотання про продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя має право згідно ч.4 ст.194 КПК України застосувати до підозрюваного інший, більш м`який запобіжний захід.
Оцінивши в сукупності всі вищевикладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту буде співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного ОСОБА_5 та тяжкості висунутої йому підозри і зможе забезпечити належне виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
На підставі та керуючись ст.29 Конституції України, ст.176-178, 181-184, 193, 194, 205, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання відмовити.

Змінити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора у кримінальному провадженні;

- утриматись від спілкування з особами, що визначені слідчим у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді та покладених судом обов`язків в межах строку досудового розслідування до 01 грудня 2017 року включно.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 з під варти в залі суду.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції, набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Слідчий суддя ОСОБА_1