У Х В А Л А
Іменем України
09 жовтня 2017 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:
слідчого судді: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2

за участю заявника ОСОБА_3

представника заявника ОСОБА_4

розглянувши клопотання директора уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ Банк «Контракт» ОСОБА_3 , про скасування арешту, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 000585,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Заявник обґрунтовує клопотання тим, що в провадженні органу досудового розслідування Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження №0000585 від 20.01.2015р., розпочатого за фактами вчинення протиправних діянь службовими особами ПАТ Банк «Контракт» за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 388 КК України, стосовно цінностей, які знаходяться в ПАТ Банк «Контракт» за договором закладу, укладеного з ОСОБА_5 .

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 24 квітня 2015 року накладено арешт на майно ювелірні вироби, які знаходились і до теперішнього часу знаходяться в ПАТ Банк «Контракт» за адресою: м. Київ, вул. Воздвиженська, 58.

Заявник зазначає, що арешт на майно накладено необґрунтовано, а тому просить слідчого суддю його скасувати.

Заявник та представник заявника в судовому засіданні клопотання підтримали, просили його задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання поа.
Вислухавши думку заявника, представника заявника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
При розгляді клопотання встановлено, що слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва від "24" квітня 2015 року, в межах кримінального провадження № 000585, було постановлено ухвалу про накладення арешту на 31 ювелірний виріб.
З ухвали про накладення арешту вбачається, що 19.10.2015р. в забезпечення виконання кредитних зобов`язань за договором кредитної лінії № 32/11 між ФОП ОСОБА_5 як заставодавцем та ПАТ «КБ «Експобанк» як заставодержателем укладено договір закладу, предметом якого виступають ювелірні вироби із золота загальною вартістю 8361103,80 грн. згідно експертної оцінки, та договір закладу від 20 серпня 2014року, предметом якого виступають ювелірні вироби із золота загальною вартістю 3040300,600грн., які передані ФОП ОСОБА_5 у день укладення вказаних договорів по акту приймання передачі за адресою АДРЕСА_1 .
24 вересня 2014року по акту приймання перердачі, відбулася передача ювелірних виробів із золота згідно переліку зазначеного у договорах в заклад від ПАТ «КБ «Експобанк» до ПАТ «КБ «Контракт» Керуючись положенням Договору закладу та враховуючи перехід прав Кредитора у зобов`язанні до ПАТ БАНК «КОНТРАКТ», як Заставодавець, ФОП « ОСОБА_5 » неодноразово зверталася до ПАТ БАНК «КОНТРАКТ» із заявами про огляд предмету закладу (12 грудня, 17 грудня, 18 грудня 2014 р. та 13 січня 2015 р.), однак на цей час так і не отримала погодження Банку надати для огляду предмет закладу.
Крім цього, на адресу ФОП « ОСОБА_5 » надійшло повідомлення від ТОВ «АЛТИМА ПЛЮС» про відступлення права вимоги. З отриманого повідомлення вбачається, що 05 лютого 2015 року між ПАТ «БАНК КОНТРАКТ» та ТОВ «АЛТИМА ПЛЮС» укладено Договір відступлення права вимоги, відповідно до якого до ТОВ «АЛТИМА ПЛЮС» перейшли всі права вимоги за Договором кредитної лінії, Договором закладу від 19 жовтня 2011 р. та Договором закладу від 20 серпня 2014 р., предметом яких виступають ювелірні вироби із золота, місцезнаходження яких на цей час є невідомим.
У вказаному повідомленні директор ТОВ «АЛТИМА ПЛЮС» зазначає про необхідність ФОП « ОСОБА_5 » сплатити ТОВ «АЛТИМА ПЛЮС» суму відступлення права вимоги в розмірі 5 555 810,75 грн. не вказуючи при цьому правових підстав, якими вона повинна керуватися при сплаті вказаної суми.
Згідно відповіді ТОВ «Алтима-Плюс», від 05.03.2015 вих. №05-01/03-2015, встановлено, що відповідно до п. 3.1. Договору відступлення права вимоги, укладеного між ТОВ «Алтима-Плюс» (Цесіонарій) та ПАТ Банк «Контракт» (Цедент) та посвідченого 05.02.2015 року приватним нотаріусом ОСОБА_6 , Цесіонарій в строк до 4 березня 2015 року включно зобов`язаний був сплатити Цеденту за відступлене право вимоги грошові кошти в розмірі 5 555 810, 75 гривень. Оскільки станом на 4 березня 2015 року у Цесіонарія не було можливості сплатити вказану суму, ТОВ «Алтима-Плюс» повідомило ПАТ Банк «Контракт» про те, що платіж не буде здійснено, та повернуто останньому всі отримані за Договором відступлення права вимоги документи та цінності. Тому станом на дату підготовки цієї відповіді ТОВ «Алтима-Плюс» не володіє інформацією про перебування предмету закладу за договорами закладу від 19.10.2011 р. та від 20.08.2014 року.
Таким чином, аналізуючи отриману відповідь з ТОВ «Алтима-Плюс», ювелірні вироби повернуто до ПАТ Банк «Контракт» , яке розташоване по вул. Воздвиженська, 58 в м. Києві.
Крім цього, на адресу ФОП « ОСОБА_5 » надійшло повідомлення від ТОВ «АЛТИМА ПЛЮС» про відступлення права вимоги. З отриманого повідомлення вбачається, що 05 лютого 2015 року між ПАТ «БАНК КОНТРАКТ» та ТОВ «АЛТИМА ПЛЮС» укладено Договір відступлення права вимоги, відповідно до якого до ТОВ «АЛТИМА ПЛЮС» перейшли всі права вимоги за Договором кредитної лінії, Договором закладу від 19 жовтня 2011 р. та Договором закладу від 20 серпня 2014 р., предметом яких виступають ювелірні вироби із золота, місцезнаходження яких на цей час є невідомим.
У вказаному повідомленні директор ТОВ «АЛТИМА ПЛЮС» зазначає про необхідність ФОП « ОСОБА_5 » сплатити ТОВ «АЛТИМА ПЛЮС» суму відступлення права вимоги в розмірі 5 555 810,75 грн. не вказуючи при цьому правових підстав, якими вона повинна керуватися при сплаті вказаної суми.
Згідно відповіді ТОВ «Алтима-Плюс», від 05.03.2015 вих. №05-01/03-2015, встановлено, що відповідно до п. 3.1. Договору відступлення права вимоги, укладеного між ТОВ «Алтима-Плюс» (Цесіонарій) та ПАТ Банк «Контракт» (Цедент) та посвідченого 05.02.2015 року приватним нотаріусом ОСОБА_6 , Цесіонарій в строк до 4 березня 2015 року включно зобов`язаний був сплатити Цеденту за відступлене право вимоги грошові кошти в розмірі 5 555 810, 75 гривень. Оскільки станом на 4 березня 2015 року у Цесіонарія не було можливості сплатити вказану суму, ТОВ «Алтима-Плюс» повідомило ПАТ Банк «Контракт» про те, що платіж не буде здійснено, та повернуто останньому всі отримані за Договором відступлення права вимоги документи та цінності. Тому станом на дату підготовки цієї відповіді ТОВ «Алтима-Плюс» не володіє інформацією про перебування предмету закладу за договорами закладу від 19.10.2011 р. та від 20.08.2014 року.
Зі змісту вказаної ухвали слідчого судді вбачається, що відповідно до вимог ч.2 ст. 170 КПК України арешт зазначеного в клопотання майна, має на меті збереження речових доказів.
Разом з тим, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.
Доводи сторони заявника, що арешт на майно накладено необгрунтовано, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні та жодними доказами, долученими до матеріалів клопотання, підтверджені також не були.
Враховуючи, що кримінальне провадження № 000585, розслідується за фактом вчинення незаконних дій службовими особами ПАТ Банк «Контракт» відносно майна, на яке накладено арешт та беручи до уваги, що досудове розслідування на даний час триває, вказане майно є предметом злочину, скасування арешту такого майна на даний час є неможливим.

Крім того, вилучене майно підлягає поверненню його власнику, з матеріалів кримінального провадження не вбачається, що ПАТ Банк «Контракт» є власником арештованого майна.

Приймаючи до уваги вищевикладене, виходячи із завдань кримінального провадження, беручи до уваги ознаки складу кримінального правопорушення, який розслідується в межах даного кримінального провадження, а також факт не доведення необґрунтованості застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, як і не надання доказів того, що відпали підстави для накладення зазначеного арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є необґрунтованим.
Також слідчим суддею не встановлено будь-яких нових обставин та доводів, яких не існувало на час накладення арешту на майно вказане в клопотанні, за яких би на даний час відпала потреба у застосуванні вказаного виду заходу забезпечення кримінального провадження або арешт накладено необґрунтовано.
Керуючись вимогами ст.ст. 170, 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання директора уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ Банк «Контракт» ОСОБА_3 , про скасування арешту, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 000585 відмовити.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1