АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________
Провадження №11-сс/790/60/18 Доповідач: ОСОБА_2

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 січня 2018 року м.Харків
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Харківської області у складі:
головуючого судді - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,
секретаря - ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові матеріали за апеляцією ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 28.12.2017 року,-
В С Т А Н О В И Л А:
Цією ухвалою відмовлено ОСОБА_6 у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного строку на оскарження бездіяльності уповноваженої особи Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області.
Повернуто скаргу ОСОБА_6 на бездіяльності уповноваженої особи Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення..

Як вбачається зі змісту ухвали, приймаючи рішення про повернення скарги, слідчий суддя керувався положеннями п.3 ч.2 ст.304 КПК України, у відповідності до якого скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першої цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Слідчий суддя зазначив, що скарга подана заявником після закінчення строку на оскарження, передбаченого ч.1 ст.304 КПК України, а ОСОБА_7 в клопотанні про поновлення строку не вказано та не підтверджено належними та допустимими доказами поважність причин пропуску звернення до суду після закінчення строку, визначеного кримінальним процесуальним законодавством. (а.с.2-6).
Не погодившись з постановленим процесуальним рішенням слідчого судді, 29 грудня 2017 року ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 28.12.2017 року, а матеріали направити до Дзержинського районного суду м. Харкова для вирішення питання про відкриття провадження. Розгляд справи просив здійснити без його участі..
Вважає оскаржуване судове рішення необґрунтованим, постановленим з порушенням вимог КПК України. На думку апелянта, строк подачі скарги в порядку ст.303 КПК України не пропустив, а тому вважає, що слідчий суддя дійшов хибного висновку щодо пропуску ним строку оскарження бездіяльності уповноваженої особи Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області. Тим більше він заявляв клопотання про поновлення строку та надавав відповідні документи на підтвердження заявлених обставин.
Повідомлений належним чином про час та місце розгляду апеляції ОСОБА_6 до суду апеляційної інстанції не прибув.

В апеляційній скарзі міститься клопотання про розгляд апеляційної скарги без його участі.

За наведених вище обставин судова колегія вважає можливим розглянути апеляцію по суті, без участі ОСОБА_6 , належним чином повідомленого про час та місце проведення апеляційного розгляду, так як в силу вимог ч.4 ст.405 КПК України дані обставини не є перепоною для апеляційного розгляду.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали за скаргою та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_6 задоволенню не підлягає, виходячи з наступного:
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.
Так, п.1 ч.1 ст.303 КПК України передбачає можливість оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до п.5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених у листі №1640/0/4-12 від 09.11.2012 року «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК України для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.
Як вбачається з матеріалів судового провадження, 26 грудня 2017 року ОСОБА_6 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова із скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області, в якій просив, зобов`язати уповноважену особу Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області внести до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 , щодо вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_8 , за ознаками ч. 1 ст. 286 КК України та у співучасті за ознаками ч. 2 ст. 296 КК України, за кожним правопорушенням окремо. (а.с. 2-6).
Також просив визнати поважними причини пропуску строку на оскарження бездіяльності уповноваженої особи Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області.
Згідно до ч.1 ст.304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч.1 ст.303 КПК України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії чи бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги обчислюється з дня отримання особою її копії.
Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

У розумінні вимог ч.1 ст.214 КПК України, зазначена бездіяльність слідчого чи прокурора означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
З матеріалів справи вбачається, що 20.10.2017 року ОСОБА_6 звертався до Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, а тому можлива бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР розпочалася після спливу 24 годин після отримання відповідної заяви.
Також ОСОБА_6 07.12.2017 року звертався до Харківської місцевої прокуратури № 1 зі скаргою на недотримання розумних строків розгляду його заяви.
Листом Харківської місцевої прокуратури № 1 від 12.12.2017 року вих.. №02-43р/17 скаргу ОСОБА_6 направлено за належністю для розгляду по суті та прийняття рішення в межах компетенції.
До слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_6 звернувся 26 грудня 2017 року - поза межами строку оскарження, про що вірно зазначено в ухвалі слідчого судді.
Посилання ОСОБА_6 на те, що після подання заяви про злочин він прочекав біля місяця на відповідь чи виклик до слідчого для допиту, пред`явлення до впізнання чи інших слідчих дій і не дочекавшись жодної відповіді вирішив звернутись до прокуратури, яка повинна наглядати за своєчасністю проведення розслідувань за фактом вчинення правопорушень на території Шевченківського району м. Харкова.
07.12.2017 року ОСОБА_6 звернувся до Харківської місцевої прокуратури № 1, яка листом від 19.12.2017 року інформувала його про те, що прокуратура не здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні за заявою, жодної інформації щодо наявності провадження за фактом заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_6 у прокуратури немає.
Обчислення апелянтом строку оскарження з моменту отримання листа від Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області №02-43/17 від 12.12.2017 року, який згідно відмітки відділення поштового зв`язку прийнятий 15.12.2017 року суперечить положенням закону, оскільки лист від Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області, у будь-якому разі не є процесуальним рішенням слідчого, прокурора у розумінні положень ч.3 ст.110 КПК України.

Повернення слідчим суддею скарги ОСОБА_6 , не позбавляє останнього права звернення з заявою про вчинення злочину безпосередньо до прокурора в порядку, передбаченому КПК України.
Враховуючи вищевикладене, ухвала слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 28 грудня 2017 року є законною та обґрунтованою, підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги ОСОБА_6 колегія суддів не вбачає.
Слід також звернути увагу апелянта на те, що він подав апеляційну скаргу саме на ухвалу слідчого судді щодо повернення скарги, його скарга по суті слідчим суддею не розглядалась і при викладенні апеляційних вимог необхідно враховувати, які процесуальні рішення має право винести апеляційний суд у відповідності до ч.3 ст.407 КПК України.

Керуючись ст.ст.392, 404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:
Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 28.12.2017 року щодо повернення скарги ОСОБА_6 скарги на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й відповідно до вимог ст.424 КПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Головуючий:

Судді: