Провадження № 1-кс/537/635/2017
Справа № 537/4222/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06.10.2017 року слідчий суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці клопотання начальника слідчого відділу ФР Кременчуцької ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області майора податкової міліції ОСОБА_4 про арешт майна,

встановив:
Начальник слідчого відділу ФР Кременчуцької ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області майор податкової міліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим уз прокурором Кременчуцької місцевої прокуратури, відповідно до якого просив накласти арешт на печатку ТОВ «Портек» (), автомобіль Opel Vectra, державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 та використовується ОСОБА_6 , заборонивши до завершення досудового розслідування та судового розгляду у кримінальному провадженні його відчуження у будь-який спосіб.
На обґрунтування клопотання його ініціатором вказано, що Слідчим відділом фінансових розслідувань Кременчуцької ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000059 від 26.05.2017 року, за фактами пособництва в умисному ухиленні від сплати податків, вчиненого в особливо великих розмірах, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.3 ст.212 КК України. ОСОБА_7 виконує функції кур`єра «конвертаційного» центру, який підконтрольний безпосередньо йому та гр. ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 .. У функції ОСОБА_7 також входить зняття готівки у банківських установах, отримання готівки та документів від СГД торговців необлікованою готівкою, їх передача користувачам «конвертаційного центру». При цьому для перевезення документів, чорнових записів, печаток та штампів підприємств з ознаками фіктивності, електронних носіїв інформації (серверів, флеш-карт, планшетів, накопичувачів на жорстких (магнітних) дисках, оптичних лазерних дисків) та мобільних телефонів, які містять контакти та інформацію важливу для кримінального провадження, готівкових коштів, отриманих злочинним шляхом (від проведення конвертації), а також відвідування банківських установ, постачальників готівки та користувачів послугами «конвертаціного» центру ОСОБА_7 використовує автомобіль Opel Vectra, д.н.з. НОМЕР_1 . Згідно облікової картки, наданої регіональним сервісним центром в Полтавській області власником автомобіля Opel Vectra, державний номерний знак НОМЕР_1 є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 04.10.2017 року у вищевказаному автомобілі було проведено обшук на підставі ухвали слідчого судді Крюківського районного суду ОСОБА_1 від 28.09.2017 року. У ході обшуку в ньому було виявлено та вилучено наступні речі та документи, які мають значення для досудового слідства та можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні: печатки підприємств: ТОВ "Артедайн" (), ТОВ «Портек» (), ТОВ «Делайн груп» (), ТОВ "Равел" (), ТОВ "Капрая" (), ТОВ «Портек» (); банківські картки ПАТ КБ «Приватбанк», оформлені на вищевказані підприємства в кількості 9 штук; готівкові кошти в сумі 17 400 гривень, 250 доларів США та 100 Євро; документи ТОВ «Делайн Груп» (рахунки, акти); блокноти з чорновими записами, що стосуються діяльності вказаних вище підприємств. 05.10.2017 року вилучені печатка та автомобіль були оглянуто та визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, про що винесено відповідну постанову. З урахуванням того, що печатка ТОВ «Портек» () та автомобіль Opel Vectra, державний номерний знак НОМЕР_1 є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, їх збереження повинно забезпечуватись до набрання законної сили у кримінальному провадженні кінцевим рішенням, передбаченим ст. 283 КПК України. Таким чином, з метою всебічного, повного й неупередженого досудового розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, передачі, відчуження речових доказів, виникла необхідність у накладенні на них арешту, в з в`язку з чим прокурор звернувся з даним клопотанням до слідчого судді.
В судовому засіданні прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_3 клопотання та його мотиви підтримав в повному обсязі з підстав у ньому зазначених.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялась, належним чином про причини неявки суд не повідомила.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників розгляду клопотання, дослідивши матеріали поданого клопотання в їх сукупності, приходить до наступних висновків.
Слідчим суддею встановлено, що 26.05.2017 року слідчим відділом фінансових розслідувань Кременчуцької ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області внесено до ЄРДР за № 0000059 відомості за матеріалами правоохоронних та контролюючих державних органів про виявлення фактів вчинення чи підготовки до вчинення кримінальних правопорушень, за фактом того, що громадяни, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 на території м. Кременчука, з використанням створеної ними та підконтрольній транзитно-конвертаційної групи підприємств, до складу якої входять наступні СГД: ТОВ «Промостар ЛТД» (), ТОВ «Мінард» (), ТОВ «Промислові комплектуючі» (), ТОВ «Джардан» (), ТОВ «Маєрс груп» (), ТОВ «Делайн груп» (), ТОВ «Равел" (), ТОВ "Капрая" (), ТОВ "Артедайн" (код РПОУ 40738121) протягом 2016 - 2017 років здійснюють злочинну діяльність з надання послуг по штучному формуванню, для підприємств реального сектору економіки, податкового кредиту з ПДВ та валових витрат з податку на прибуток в особливо великих розмірах.
На час розгляду клопотання, письмову підозру у вчиненні кримінального правопорушення за описаними вище фактами будь-якій визначеній фізичній особі не вручено.
В рамках даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Крюківського районного суду м. Кременчука від 28.09.2017 року надано дозвіл на проведення обшуку автомобіля «Opel Vectra», державний номерний знак НОМЕР_1 , з метою виявлення та вилучення оригіналів документів фінансово-господарської діяльності та первинних бухгалтерських документів, складених від імені та в адресу ТОВ «Промостар ЛТД» (), ТОВ «Мінард» (), ТОВ «Промислові комплектуючі» (), ТОВ «Джардан» (), ТОВ «Маєрс груп» (), ТОВ «Делайн груп» (), ТОВ "Равел" (), ТОВ "Капрая" (), ТОВ "Артедайн" () за період з 01.01.2016 року по 25.09.2017 року, електронних носіїв інформації (флеш-карти, планшети, накопичувачі на жорстких (магнітних) дисках, оптичні лазерні диски), мобільних телефонів, на яких містяться вказані документи в електронному вигляді, контакти та інформація важлива для кримінального провадження, печаток, штампів, кліше підписів підприємств з ознаками фіктивності, та готівкові кошти, отримані незаконним шляхом, а також чорнові записи та інші речі і документи, які використовуються в ході проведення злочинної діяльності.
З протоколу обшуку від 04.10.2017 року, складеного старшим слідчим СВ ФР Кременчуцької ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області майором податкової міліції ОСОБА_11 вбачається, що проведеним обшуком автомобіля Opel Vectra», державний номерний знак НОМЕР_1 , виявлено печатки підприємств: ТОВ "Артедайн" (), ТОВ «Портек» (), ТОВ «Делайн груп» (), ТОВ "Равел" (), ТОВ "Капрая" (), ТОВ «Портек» (); банківські картки ПАТ КБ «Приватбанк», оформлені на вищевказані підприємства в кількості 9 штук; готівкові кошти в сумі 17 400 гривень, 250 доларів США та 100 Євро; документи ТОВ «Делайн Груп» (рахунки, акти); блокноти з чорновими записами, що стосуються діяльності вказаних вище підприємств. Крім того, в ході обшуку вилучено ключі від автомобіля Opel Vectra», державний номерний знак НОМЕР_1 , та сам автомобіль, який передано на відповідальне зберігання до Кременчуцької ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області.
Згідно ухвали слідчого судді від 28.09.2017 року автомобіль Opel Vectra», державний номерний знак НОМЕР_1 , належить ОСОБА_5 та використовується ОСОБА_12 .
Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
З урахуванням положень п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, що застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
При цьому згідно з положенням ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч. 2 цієї статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
У випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.
Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися та розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.
Згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
В своїх рішеннях Європейський суд з прав людини постійно вказує на необхідність дотримання справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини (рішення у справі "Спорронг і Льоннрот проти Швеції" від 23 вересня 1982 року, "Новоселецький проти України" від 11 березня 2003 року, "Федоренко проти України" від 1 червня 2006 року). Необхідність забезпечення такої рівноваги відображена в структурі ст. 1 Першого протоколу - зокрема, необхідно щоб була дотримана обґрунтована пропорційність між застосованими заходами та переслідуваною метою, якої намагаються досягти шляхом позбавлення особи її власності.
У практиці ЄСПЛ (рішення у справах "Щокін проти України" від 14 жовтня 2010 року, "Сєрков проти України" від 07 липня 2011 року, "Трегубенко проти України" від 02 листопада 2004 року) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати щодо сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном з гарантіями ст. 1 Першого протоколу, а саме: чи вважається втручання законним; чи переслідує воно "суспільний", "публічний" інтерес; чи вважається такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним до визначених цілей.
Європейський суд з прав людини в своїй практиці (рішення від 09 жовтня 1979 року в справі Ейрі (п. 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі Наталія Михайленко проти України ( п. 32)) визначає, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод призначена для гарантування не теоретичних або примарних прав, а прав практичних та ефективних.
В ст. 173 КПК України, встановлено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
В клопотанні прокурор вказує, що необхідно накласти арешт на автомобіль, оскільки він використовувався як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, проте будь-яких доказів того, що автомобіль являється знаряддям злочину слідчому судді не надано.
Також, прокурором не наведено достатніх і переконливих доказів, що майно може бути певним чином приховане, знищено або ж воно зникне, що воно може бути зіпсовано, передано, перетворено чи відчужено. Окрім того, не обґрунтовано, які перешкоди чинить власник зазначеного автомобіля, що призводить до неможливості досягнення завдань досудового розслідування, не обґрунтовано, яким чином сприятиме досягненням цілей кримінального провадження накладення арешту на майно.
Враховуючи вищезазначені норми закону, матеріали подані в обґрунтування клопотання, слідчий суддя вважає, що немає достатніх підстав вважати, що майно, що належить ОСОБА_13 , а саме автомобіль «Opel Vectra», державний номерний знак НОМЕР_1 , є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набутим злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отриманий за рахунок доходів від вчиненого злочину.
Крім того, для настання відповідальності за частиною 3 статті 212 КК України розмір майнової шкоди повинен п`ять тисяч і більше разів перевищувати установлений законодавством неоподатковуваний мінімум доходів громадян. В даному кримінальному провадженні органом досудового слідства наразі не встановлено розмір майнової шкоди взагалі, як і не вказано вартості вилученого майна.
Матеріалами, поданими в обґрунтування клопотання, також не підтверджується, що в кримінальному провадженні пред`явлено цивільний позов про відшкодування шкоди, заподіяної злочином.
З огляду на наведене, на підставі ст.173 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про арешт автомобіля «Opel Vectra», державний номерний знак НОМЕР_1 , оскільки прокурор, не довів необхідність такого арешту.
При цьому, що стосується вимоги про накладення арешту на печатку ТОВ «Портек (), то слідчий суддя зазначає, що прокурором з посиланням на наявні матеріали кримінального провадження належним чином доведено, що печатка ТОВ «Портек (), яка було вилучена в ході проведення обшуку, є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та може бути доказами у кримінальному провадженні, а тому в цій частині клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 167, 170-173, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,
постановив:
Клопотання начальника слідчого відділу ФР Кременчуцької ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області майора податкової міліції ОСОБА_4 про арешт майна задовольнити частково.
Накласти арешт на печатку ТОВ «Портек» ().
В задоволенні іншої частини клопотання відмовити.
Зобов`язати начальника слідчого відділу ФР Кременчуцької ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області майора податкової міліції ОСОБА_4 негайно повернути ОСОБА_5 ключі від автомобіля «Opel Vectra», державний номерний знак НОМЕР_1 , та сам автомобіль, що були вилучені у ході проведення обшуку 04.10.2017 року.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Копію даної ухвали надіслати слідчому, прокурору та іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до апеляційного суду Полтавської області протягом п`яти днів.
Роз`яснити, що згідно положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя: ОСОБА_1