Справа № 635/2104/17
Провадження № 1-кс/635/538/2017
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 квітня 2017 року Харківський районний суд Харківської області у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,
розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області клопотання слідчого Липецького відділення поліції Харківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 , за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000040 від 18.01.2017, за ознакою кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, про арешт майна, -
встановив:
До Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого Липецького відділення поліції Харківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №6 Харківської області ОСОБА_4 , за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000040 від 18.01.2017, за ознакою кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, в якому слідчий просить накласти на дерев`яний предмет схожий на «бейсбольну біту», який було вилучено в ході обшуку автомобіля «Мерседес Бенс» державний номерний знак НОМЕР_1 під керуванням гр. ОСОБА_5 .

Як зазначено в клопотанні слідчого, у провадженні слідчого відділу Липецького відділення поліції Харківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області знаходиться кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000040 від 18.01.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Так, 18 січня 2017 року від СБ України в Харківській області надійшло повідомлення до чергової частини Липецького ВП Харківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, про те, що гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , в автомобілі ВАЗ 2121 державний номер НОМЕР_2 зберігає вибухові пристрої, боєприпаси та набої, які у незаконний спосіб отримані та привезені ним з зони АТО.

Відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000040 від 18.01.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Під час проведення обшуку 20 квітня 2017 року, згідно ухвали слідчого судді Харківського районного суду Харківської області автомобіля «Мерседес Бенс» державний номерний знак НОМЕР_1 під керуванням гр. ОСОБА_5 в багажному відділенні було виявлено та вилучено дерев`яний предмет, схожий на «бейсбольну біту».

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що з огляду на вищевказане та враховуючи положення ст. 98 КПК України дерев`яний предмет, схожий на «бейсбольну біту», є речовим доказом, тобто знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Крім того, зазначений предмет, як речовий доказ, необхідний судовим експертам для проведення експертиз. Разом з тим, у слідства наявні достатні підстави вважати, що існує реальна загроза зміни або знищення зазначених предметів, його окремих складових частин з боку заінтересованих осіб, які зацікавлені у результатах кримінального провадження.

В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, яке просив задовольнити, з посиланням на обґрунтування викладені у клопотанні.

Суд, заслухавши пояснення слідчого, вивчивши надані документи, якими обґрунтоване клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 167 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку. Відповідно до вимог КПК арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 ч.2 ст. 170 КПК України); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 2 ч.2 ст. 170 КПК України); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч.2 ст. 170 КПК України); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При цьому, ані в клопотанні, ані в судовому засіданні слідчим не було доведено необхідність накладення на вказаний у клопотанні предмет арешту, а також не доведено наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч.1 ст. 170 КПК України та можливість використання даного предмета в якості доказу в межах даного кримінального провадження, враховуючи диспозицію ч.1 ст. 263 КК України.
Слід також зауважити, що згідно з ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 11 квітня 2017 року, було надано дозвіл на проведення обшуку в автомобілі «MERCEDES BENZ E 240», 2003 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яким на теперішній час користується ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукування і вилучення вибухових пристроїв та набоїв та інших знарядь кримінального правопорушення пов`язаного з незаконним обігом зброї, боєприпасів та вибухових речовин.

При цьому, як вбачається з ч.1 ст. 263 КК України, предметом злочину вказаної статті є вогнепальна зброя (крім гладкоствольної мисливської), бойові припаси, вибухові речовими або вибухові пристрої.

Так, під вогнепальною зброєю (крім гладкоствольної мисливської) розуміється, зброя, в якій снаряд (куля, шрот) приводиться в рух миттєвим звільненням хімічної енергії заряду (пороху або іншої пальної суміші). До зброї, яка є предметом злочину, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України належать всі види бойової, спортивної, нарізної мисливської зброї, а також атипічна зброя, кустарно виготовлені чи перероблені, а також історичні зразки зброї. Це - гармати, міномети, кулемети, автомати, карабіни, гвинтівки, пістолети та револьвери тощо.

Бойовими припасами є частина (вид) озброєння, безпосередньо призначена для ураження живої сили противника, знищення його бойової техніки, руйнування укріплень, споруд і виконання спеціальних завдань. До боєприпасів належать артилерійські, реактивні снаряди, бойові частини ракет і торпед, патрони до стрілецької зброї, гранати, авіаційні і глибинні бомби, інженерні і морські міни, підривні заряди, димові шашки. Боєприпасами мають визнаватися й імітаційно-піротехнічні вироби, освітлювальні засоби та вибухові пакети, які містять речовини, здатні до вибуху (тротил, гексоген, тетрил) і можуть бути приведені до дії без додаткових пристосувань, а також вибухові прилади кустарного виготовлення;

Вибухові речовини - це порох, динаміт, тротил, нітрогліцерин та інші хімічні речовини, їх сполуки або суміші, здатні вибухнути без доступу кисню. При цьому вибухові речовини - це хімічні сполуки чи суміші, здатні під впливом зовнішнього імпульсу до самопоширення з великою швидкістю хімічної реакції з утворенням газоподібних продуктів та виділенням тепла. До них належать амоніти, амонали, тротил, вибухові напівпродукти утилізації (порохи) тощо;

Під вибуховими пристроями слід розуміти поєднання вибухових речовин із засобами ініціювання вибуху - зовнішніми джерелами імпульсу для здійснення вибуху (електродетонатор, капсуль-детонатор, вогнепровідний та детонаційний шнури тощо) та засобами управління (годинниковими, радіокерованими, ударної дії), завдяки чому такі пристрої придатні для застосування.

Відтак, з огляду на приведені вище визначення складових предмету злочину визначеного ч.1 ст. 263 КК України та враховуючи ухвалу слідчого судді Харківського районного суд Харківської області від 11 квітня 2017 року, згідно з якою надано дозвіл на проведення обшуку з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукування і вилучення вибухових пристроїв та набоїв та інших знарядь кримінального правопорушення пов`язаного з незаконним обігом зброї, боєприпасів та вибухових речовин, не зрозуміло чому та з яких підстав слідчим в ході проведення обшуку автомобіля «MERCEDES BENZ E 240», 2003 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 , було вилучено дерев`яний предмет, схожий на «бейсбольну біту», на який і просить накласти арешт в даному клопотанні.

Також у клопотанні не приведено обґрунтування з якою метою слідчим було вилучено зазначений предмет, які саме експертизи будуть проведені в ході досудового розслідування та з якою метою будуть призначені експертизи, а в судовому засіданні слідчий не зміг надати пояснень стосовно обставин, на які він посилається у своєму клопотанні.

Відповідно до ч.3 ст. 172 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічного засобу під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило ті за ініціативою суду не здійснювалося, що відповідає вимогам ст. 107 КПК України.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 170, 171, 173, 175, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:
У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Харківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_8 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00000349 від 17 лютого 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, про арешт майна - відмовити

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення. Для особи, без виклику якої постановлено ухвалу і яка її оскаржує, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії ухвали.

Слідчий суддя -