Справа № 755/1507/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"20" січня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
розглянув у судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції України в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Грузії, грузина, громадянина Грузії, із середньою освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,-
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,
20 січня 2017 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції України в м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .
Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_4 та ОСОБА_7 18.01.2017 року о 13 год. 00 хв., вирішили з метою особистого збагачення за попередньою змовою групою осіб таємно викрасти чуже майно із салону транспортного засобу.
Реалізуючи задумане, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 близько 13 год. 10 хв. 18.01.2017 року, знаходячись за адресою: м. Київ, вул. Сверстюка, 4, з метою таємного викрадення чужого майна, за попередньою домовленістю, підійшли до транспортного засобу марки «Шкода Октавія», д.н.з. НОМЕР_1 .
В подальшому ОСОБА_4 знаходився на відстані близько 10 метрів від авто, спостерігав за протиправними діями ОСОБА_7 , а також за навколишньою обстановкою, маючи намір попередити ОСОБА_7 в разі появи на місці події власника транспортного засобу, пересічних громадян або правоохоронців.
В цей час ОСОБА_7 діючи умисно та з корисливих спонукань, впевнившись що за його діями ніхто не спостерігає підійшов до автомобілю марки «Шкода Октавія», д.н.з. НОМЕР_1 , а саме до правих передніх дверцят та маючи при собі заздалегідь підготовлений електронний пристрій для відчинення електронних замків автомобілів, відчинив вказаний автомобіль та відразу присів до салону автомобіля марки «Шкода Октавія» д.н.з. НОМЕР_1 . Після цього ОСОБА_7 , перебуваючи в салоні транспортного засобу здійснив обшук та в цей час бардачку виявив грошові кошти в сумі 4100 гривень котрі знаходилися завернуті в папері білого кольору, що належали ОСОБА_8 , тим самим вчинив крадіжку чужого майна за попередньою змовою групою осіб.
Близько 13 год. 15 хв. 18.01.2017 року ОСОБА_7 , дістав із салону автомобіля грошові кошти та зберігаючи при собі в правій руці попрямував в напрямку проїжджої частини дороги, куди в цей час також попрямував ОСОБА_4 , де вони разом сіли до салону автомобіля марки ВАЗ 2107 темного кольору д.н.з. НОМЕР_2 .
Після цього ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , а також не встановлена особа котра перебувала за кермом автомобіля марки ВАЗ 2107 темного кольору, д.н.з. НОМЕР_2 , почали рухатися в напрямку вул. Туманяна в м. Києві.
Близько 13 год. 30 хв. 18.01.2017 року, знаходячись за адресою: м. Києві вул. Туманяна, ОСОБА_4 отримав від ОСОБА_7 частину грошових коштів котрі були викраденні з салону автомобіля «Шкода Октавія» д.н.з. НОМЕР_1 , де порчу з будинком № 3 були затримані працівниками поліції.
Згідно з клопотанням, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: рапортом працівників поліції про затримання, протоколом огляду місця події, протоколом допиту потерпілого, протоколом допиту свідків.
Беручи до уваги, що ОСОБА_4 не працює отже не має постійного джерела прибутку, не одружений отже не має стійких соціальних зав`язків, являється громадянином іншої держави у зв`язку з чим може переховуватись від органів досудового розслідування, може вчинити інше правопорушення, впливати на покази свідків, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії середньої тяжкості та за який передбачено покарання у вигляді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк та враховуючи те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, слідчий просить клопотання задовольнити.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала та просила його задовольнити, виходячи із обставин, якими воно обґрунтовується.
Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти даного клопотання, вважав за можливе обрати запобіжний захід, що не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки слідчим не доведені ризики, що ОСОБА_4 буде переховуватися від органів досудового розслідування, суду або вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку захисника та просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника, підозрюваного, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що 19.01. 2017 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
18.01.2017 року (час фактичного затримання о 13 годині 20 хвилин), в порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_4 було затримано за підозрою у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України. При обранні запобіжного заходу слідчий суддя приймає до уваги, що інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення є злочином середньої тяжкості, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років, а також те, що підозрюваний не одружений, являється громадянином Грузії, тимчасово зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, непрацездатних осіб, які б перебували на його утриманні не має. На даний час наявні ризики, які дають підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню. Крім того, слідчий суддя враховуючи положення ст. 178 КПК України, приходить до висновку, що ОСОБА_4 працездатний, тяжкими захворюваннями, які б перешкоджали його утриманню в слідчому ізоляторі не хворіє.
Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає необхідним застосувати щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 183, 176-178, 186, 193-196 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національно поліції України в м. Києві ОСОБА_6 задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Грузії, грузина, громадянина Грузії, із середньою освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів з моменту його затримання, тобто до 20 березня 2017 року.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі протягом дії ухвали.
В разі внесення застави ОСОБА_4 , покласти на нього обов`язки:
1.прибувати за кожною вимогою до суду та до слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національно поліції України в м. Києві;
2.не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3.повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання;
Визначити двомісячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського СІЗО.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національно поліції України в м. Києві ОСОБА_6 , прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 та слідчого суддю Дніпровського районного суду м. Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явилася за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: