справа №619/1233/17
провадження №1-кс/619/416/17
УХВАЛА

іменем України

20 квітня 2017 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2
прокурораОСОБА_3
володільця майнаОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області про арешт майна у кримінальному провадженні №0000569 від 15.04.2017 року за ознаками злочину, передбаченого ст.246 КК України,
встановив
Органом досудового розслідування встановлено, що 15.04.2017 приблизно о 16 годині невстановлені особи самовільно здійснювали вирубку лісових насаджень в лісосмузі неподалік с. Шовкопляси Дергачівського району Харківської області. Допитаний в якості свідка ОСОБА_5 , який являється майстром лісу в своїх показах пояснив, що 15.04.2017 приблизно о 16 годині він під час обходу лісу в обході № 2 кварталу № 24 виявив біля лісу автомобіль ВАЗ 21011 синього кольору р/н НОМЕР_1 , в салоні якого побачив два фрагменти дерева дубу довжиною приблизно 80-90 см та діаметром близько 30 см. В цей час також з лісу помітив хлопця, який підійшов до автомобілю та в ході бесіди, останній показав, що його родич попрохав його допомогти порубати дерева, та побачивши ОСОБА_5 втік з місця пригоди взявши з собою бензопилу, якою напилював фрагменти дерев. Виїздом на місце пригоди слідчо - оперативної групи Дергачівського ВП в ході огляду місця події було встановлено та виявлено біля лісосмуги автомобіль ВАЗ 21011 р/н НОМЕР_1 , синього кольору під управлінням ОСОБА_4 , який знаходився біля даного автомобілю. В середині автомобілю також було виявлено та вилучено один фрагмент дерева дубу довжиною 96 см та діаметром 30 см та другий фрагмент дерева дубу довжиною 83 см та діаметром 23 см. В лісі було оглядом встановлено 3 пеньки дерев дубу та 1 пеньок дерева клена. Розміри пеньків були наступні: 1-й сухий пеньок дубу діаметром 31 см, 2-й пеньок клену сирий діаметром 6 см, 3-й пеньок дубу сухий діаметром 25 см та 4-й пеньок дубу сухий діаметром 31 см. У зв`язку з тим, що вказаний вище автомобіль є знаряддям даного кримінального правопорушення, в ході огляду місця події його було вилучено, а також свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 22.12.1998 року на ім`я ОСОБА_6 .

До суду надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_7 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, що було вилучене в ході огляду місця події 15.04.2017, а саме: автомобіль ВАЗ 21011 р/н НОМЕР_1 синього кольору, всередині якого знаходяться фрагмент дерева дубу довжиною 96 см та діаметром 30 см і фрагмент дерева дубу довжиною 83 см та діаметром 23 см, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 22.12.1998 р. на ім`я ОСОБА_6 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 . В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпеченням кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз. Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню. Крім того, відповідно до положень ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судці або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину та завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив задовольнити клопотання, з підстав які зазначені у ньому.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про часткове задоволення клопотання з наступних мотивів.
Як зазначено вище відповідно до ст.214 КПК України до ЄРДР 15.04.2017 року внесені відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ст.246 КК України.

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Як вбачається з протоколу огляду місця події від 15 квітня 2017 року під час огляду місця події вилучено автомобіль марки «ВАЗ 21011» з р/н НОМЕР_1 синього кольору, всередині якого знаходяться фрагмент дерева дубу довжиною 96 см та діаметром 30 см і фрагмент дерева дубу довжиною 83 см та діаметром 23 см, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 22.12.1998 року на ім`я ОСОБА_6 .
Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Слідчим не доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи власника та володільця вилучених транспортних засобів.
Згідно абз.2 ч.1 ст.170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довів необхідність арешту вилученого фрагменту дерева дубу довжиною 96 см та діаметром 30 см і фрагмент дерева дубу довжиною 83 см та діаметром 23 см, оскільки вони відповідають критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Слідчий суддя відмовляє в арешті автомобіля марки «ВАЗ 21011» з р/н НОМЕР_1 та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 22.12.1998 року на цей автомобіль, оскільки зазначене майно не відповідає критеріям речового доказу та немає достатніх підстав вважати, що автомобіль зберіг на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що слідчий не довів необхідність арешту вилученого транспортного засобу.

Згідно п.2 ч.1 ст.169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив
Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на тимчасове вилучене майно: фрагмент дерева дубу довжиною 96 см та діаметром 30 см і фрагмент дерева дубу довжиною 83 см та діаметром 23 см.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Повернути власнику чи володільцю автомобіль ««ВАЗ 21011» р/н НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 22.12.1998 року.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1