Київський районний суд м. Полтави
Справа № 552/5298/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 серпня 2017 року Слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту, -

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_3 23 серпня 2017 року звернулася до слідчого судді Київського районного суду м. Полтави з клопотанням про скасування арешту майна.

В поданому до слідчого судді клопотанні вказувала, що слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Полтавській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000045 від 01 лютого 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.

Посилався на те, що згідно з ухвалою слідчого судді від 03 травня 2017 року в межах даного кримінального провадження накладено арешт на спільне з чоловіком ОСОБА_4 майно, а саме: технічний паспорт на домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , договір купівлі-продажу домоволодіння, витяг з державного реєстру про реєстрацію права власності, договір купівлі-продажу земельної ділянки від 21 квітня 2017 року, витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 85589359 від 21 квітня 2017 року.

Вважає, що є підстави для скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України.

Просила слідчого суддю скасувати арешт з зазначених в клопотанні документів.

В судове засідання для участі в розгляді клопотання заявник, яка належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, а також слідчий не з`явились.

Вирішуючи питання про можливість розгляду клопотання без участі заявника та слідчого, слідчим суддею приймається до уваги та обставина, що за нормами ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Тобто, норми процесуального закону передбачають лише обов`язок суду повідомити особу про час та місце розгляду клопотання, але особиста участь заявника або слідчого при розгляді клопотання в силу норм КПК України не є обов`язковою.

Тому, враховуючи встановлені законом строки розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне провести розгляд за відсутності представника заявника та слідчого, які повідомлені про час та місце розгляду.

Слідчий суддя, розглянувши матеріали, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що в провадженні слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000045 від 01 лютого 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.3 ст.212 КК України.

В межах даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 03 травня 2017 року накладено арешт на майно (речі, документи), в тому числі і на договір купівлі-продажу домоволодіння №НМА457504 від 21.04.17 на 2 арк.; витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №85586900 від 21.04.2017 на 1 арк.; договір купівлі-продажу земельної діяльності №НМА457506 від 21.04.2017р. на 2 арк.; витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №85589359 від 21.04.2017 на 1 арк.; технічний паспорт на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 на 9 арк.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Звертаючись до суду з даним клопотанням, заявник зазначає, що слідчим суддею накладено арешт на спільне з чоловіком майно. Зазначає, що вона є власником нерухомого майна, на правовстановлюючи документи вказаного майна накладений арешт. Своє право власності на майно і документи обґрунтовує тим, що вона перебуває із власником вказаного майна у зареєстрованому шлюбі.

Дана обставина не може слугувати підставою для скасування арешту в силу норм КПК України, так як заявник в установленому законом порядку не є власником документів і майна, на які накладений арешт, а її перебування у шлюбі з власником майна тільки надає їй право порушувати питання та вимагати визнання за нею права власності на половину вказаного майна і документів.

За таких обставин, враховуючи відсутність підстав, визначених ст. 174 КПК України для скасування арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є безпідставним та не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, -

У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя /підпис/ ОСОБА_1

Слідчий суддя ОСОБА_1

28.08.2017