печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 березня 2017 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження: захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві провадження за клопотанням захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт,-

В С Т А Н О В И В:
Захисник ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням в порядку ст. 201 КПК України про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

В обґрунтування доводів та вимог клопотання зазначив, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000069 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.03.2016 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 146 КК України, ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 146 КК України та за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.05.2016 до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого неодноразово продовжувався, востаннє згідно ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 10.01.2017 до 15.03.2017. Проте, за твердженням захисника, досудове розслідування в кримінальному провадженні здійснюється неефективно, ризики, які слугували підставою для застосування виняткового запобіжного заходу, істотно зменшилися, що в сукупності з позитивними даними про особу підозрюваного, міцність його соціальних зв`язів, наявності на утриманні неповнолітньої дитини, яка хворіє на хронічний бронхит, матері похилого віку, яка хворіє, та незадовільним станом здоров`я самого підзахисного вказує на можливість зміни запобіжного заходу на більш м`який, як то домашній арешт цілодобово за адресою: АДРЕСА_1 .

Заслухавши пояснення підозрюваного та його захисника в обґрунтування доводів та вимог клопотання, прокурора, який заперечував проти його задоволення, вивчивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що 16.05.2016 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 146 КК України.

18.05.2016 Печерським районним судом м. Києва відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого неодноразово продовжувався, востаннє згідно ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 10.01.2017 до 15.03.2017.

Згідно з ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальною юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, та покладених на нього слідчим суддею, судом чи про зміну способу їх виконання.

Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

З тексту ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.05.2016 вбачається, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою був застосований до ОСОБА_4 з урахуванням тяжкості висунутої йому підозри та даних про його особу, в тому числі тих, на які посилається захисник в обґрунтування клопотання.

Клопотання захисника не містить і слідчим суддею при його розгляді не встановлено обставин, які би свідчили, що необхідність застосування до ОСОБА_4 раніше застосованого запобіжного заходу на теперішній час відпала.

Позитивні характеристики підозрюваного, на які посилається захисник, наявність у нього неповнолітньої дитини, на утриманні хворої матері похилого віку, не можуть бути безумовними підставами для зміну йому обраного запобіжного заходу, оскільки вони вже були враховані слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу, а-по друге, не спростовують існування ризиків, визначених ст. 177 КПК України. Медичних даних, які би свідчили про неможливість перебування ОСОБА_4 в умовах слідчого ізолятора, суду при розгляді клопотання не представлено, в той час як обов`язок здійснення контролю за належним станом здоров`я особи покладається на адміністрацію місця попереднього ув`язнення.

За таких обставин та враховуючи, що характер та об`єм висунутої ОСОБА_4 підозри не зменшився, слідчий суддя вважає наявними у кримінальному провадженні обставини, що свідчать про те, що продовжують існувати встановленні слідчим суддею при застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу ризики щодо можливості переховування від органу досудового слідства та суду, сховати або знищити, спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Зазначені ризики не зменшилися, а відтак слідчий суддя не вбачає підстав для зміни раніше застосованого до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу на домашній арешт.

Щодо клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 в порядку ст. 206 КПК України, заявленого в судовому засіданні при розгляді даного клопотання, щодо доручення ГСУ НП України та Генеральній прокуратурі України провести дослідження фактів, викладених у цьому клопотанні щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_4 насильства з метою отримання викривальних показань, то слідчий суддя, з огляду на положення ст. 206 КПК України, відсутність заперечень з боку прокурора, вважає зазначене клопотання таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 193, 201, 206, 376 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт,-відмовити.

Клопотання захисника ОСОБА_3 від 14.03.2016 в порядку ст. 206 КПК України задовольнити.

Доручити слідчому ГСУ НП України, який здійснює досудове розслідування кримінального провадження № 0000069 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.03.2016, провести дослідження фактів, викладених у клопотання захисника ОСОБА_3 від 14.03.2016 щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_4 насильства з метою отримання викривальних показів, направивши копію цього клопотання з додатками.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1