Справа № 307/1708/16-к
Провадження № 1-кп/307/106/17
У Х В А Л А
05 травня 2017 рокум. Тячів
Тячівський районний суд Закарпатської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
при секретарях ОСОБА_2 , ОСОБА_3
з участю прокурора ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
представника потерпілої ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Тячів кримінальне провадження про обвинувачення :
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки та мешканки АДРЕСА_1 , громадянки України, з середньою-спеціальною освітою, пенсіонерки, одруженої, раніше не судимої,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 125 ч. 2 КК України КК України,
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_7 обвинувачується в тому, що вона 8 квітня 2016 року, близько 18 години, перебуваючи на подвір`ї дворогосподарства АДРЕСА_1 , діючи умисно, розпочала словесний конфлікт зі своєю сусідкою ОСОБА_8 на грунті тривалих неприязних відносин, під час якого підійшла до ОСОБА_8 та взявши в руки штикову лопату, яка знаходилась неподалік біля будинку, кинула нею в напрямку останньої, яка стояла напроти неї, внаслідок чого заподіяла потерпілій цією штиковою лопатою тілесні ушкодження у вигляді синців лівого стегна, які відносяться до легких тілесних ушкоджень, що не спричинили короткочасний розлад здоров`я, синець і забійну рану лівої гомілки, які відносяться до легких тілесних ушкоджень з короткочасним розладом здоров`я.
Органом досудового розслідування ці дії ОСОБА_7 кваліфіковано за ст. 125 ч.2 КК України як умисне легке тілесне ушкодження, що спричинило короткочасний розлад здоров`я.
В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 заявив клопотання про необхідність призначення у даному провадженні повторної судово-медичної експертизи. Своє клопотання мотивує тим, що в рамках даного кримінального провадження було проведено судово-медичну експертизу, відповідно до висновку якої за №321 від 21.04.2016 року у ОСОБА_8 мають місце тілесні ушкодження у вигляді синців лівого стегна, лівої гомілки та забійної рани лівої гомілки, які могли виникнути від локальної дії тупого твердого з загостреним кінцем предмету, яким могла бути штик лопата та відносяться до групи легких тілесних ушкоджень з короткочасним розладом здоров`я. Допитана з ініціативи суду судмедексперт ОСОБА_9 , в судовому засіданні пояснила, зокрема те, що наявні у ОСОБА_8 тілесні ушкодження не могли бути заподіяні однією травматичною дією, а виключно двома, трьома ударами. При цьому, такі тілесні ушкодження могли виникнути саме від локальних ударів. В подальшому за клопотанням сторони обвинувачення у кримінальному провадженні було проведено додаткову судово-медичну експертизу згідно висновку якої за №1029 від 12.12.2016 року у ОСОБА_8 мали місце тілесні ушкодження у вигляді синця лівого стегна та інфікованої продовгуватої форми забійної рани на фоні синця в області лівої гомілки, які могли виникнути: синець лівого стегна від локальної дії тупого твердого предмету, яким могла бути ручка штик-лопати, або ж сама штик-лопата з прикладанням незначної сили та відносяться до групи легких тілесних ушкоджень, що не спричинили короткочасний розлад здоров`я чи не значну стійку втрату працездатності; синець та забійна рана лівої гомілки - від локальної дії твердого ребристого предмету, яким могла бути ребриста частина штик-лопати та відносяться до групи легких тілесних ушкоджень з короткочасним розладом здоров`я. Враховуючи характер ушкоджень, експерт прийшов до висновку, що вони могли бути спричинені як від локальних ударів лопатою та її ручкою, так і від удару тою ж лопатою, кинутою в сторону потерпілої з відстані та не характерні для виникнення їх при падінні, а також при ударі ногою у металевий лист під час боротьби. Захисник зазначив, що вказані висновки судмедекспертизи не узгоджуються між собою та з поясненнями експерта наданими нею в судовому засіданні щодо можливості їх виникнення: в першому випадку від локальної дії тупого твердого з загостреним кінцем предмету, яким могла бути штик-лопата, в другому - від локальної дії тупого твердого предмету, яким могла бути ручка штик-лопати, або ж сама штик-лопата з прикладанням незначної сили, а також ребриста частина штик-лопати; кількості та характеру травматичних дій: в першому випадку від локальної дії тупого твердого предмету, в другому від локальних ударів лопатою та її ручкою, а також від удару тою ж лопатою, кинутою в сторону потерпілої з відстані, в третьому з пояснень судмедексперта від двох-трьох локальних ударів. Крім цього, кожен з висновків як первинної так і додаткової експертизи містять неузгодженості в окремих своїх частинах. Так, в об`єктивних даних обох висновків зазначено, що на шкірних покровах середньої третини лівого стегна по передньо-зовнішній поверхні виявлений продовгуватої форми слабо-виражений синець, жовто-зеленуватого кольору, розміром 3,0 х 0,7 см на фоні якого забійна рана, розміром 1,5 х 0,8 см вкрита мокнучою кірочкою. Інших яких-небудь видимих тілесних ушкоджень на день огляду у освідчуваної не виявлено. Водночас в підсумковій частині кожного з висновків, експертами зазначено наявність тілесних ушкоджень у вигляді синця лівого стегна, лівої гомілки та забійної рани лівої гомілки, які в об`єктивних даних висновків експертів відсутні, що в сукупності з іншими суперечностями висновків свідчить про їх не об`єктивність. В свою чергу, п.п. 5, 6 підсумків висновку експерта №1029 від 12.12.2016 року, не містять будь-яких обґрунтувань вчинених висновків, а лише посилання на їх не характерність для виникнення при певних умовах, що свідчить про не повноту такого висновку. Окрім цього, обидва висновки експертів ґрунтуються на припущеннях щодо характеристик лопати як знаряддя злочину (з загостреним кінцем, ребриста частина), оскільки будь-яких даних щодо індивідуальних ознак лопати, на яку вказує сторона обвинувачення як на знаряддя вчинення кримінального правопорушення, ні під час досудового розслідування, а ні в ході судового розгляду не встановлено. Зважаючи на наявність ряду розбіжностей у попередніх висновках судово-медичних експертиз, які мають суттєве значення, та з метою повного і об`єктивного розгляду справи, вважає за необхідне призначити та провести в даному кримінальному провадженні повторну судово-медичну експертизу.
Заслухавши з цього приводу думку всіх учасників судового розгляду суд дійшов наступного висновку.
У відповідності до частин 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертом за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Згідно ч.1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
В судовому засіданні встановлено, що згідно висновку судово-медичної експертизи від 21 квітня 2016 року за №321 виявлені у ОСОБА_8 з короткочасним розладом здоров`я легкі тілесні ушкодження у вигляді синців лівого стегна, лівої гомілки та забійної рани лівої гомілки, які могли виникнути від локальної дії тупого твердого з загостреним кінцем предмету, яким могла бути штик-лопата, при цьому допитаний в судовому засіданні експерт ОСОБА_9 зазначила, що дані тілесні ушкодження характерні від заподіяння їх кількома локальними ударами штик-лопати з прикладанням сили, і можливість виникнення в потерпілої вказаних тілесних ушкоджень внаслідок падіння штик-лопати нею виключається.
Також встановлено, що згідно висновку додаткової судово-медичної експертизи від 12 грудня 2016 року за №1029 експерт дійшов висновку, що виявлені у ОСОБА_8 тілесні ушкодження могли бути спричинені як від локальних ударів лопати та її ручкою, так і від удару тою ж лопатою, кинутої в сторону потерпілої з відстані, при цьому виявлені тілесні ушкодження не характерні для виникнення їх при падінні.
Враховуючи наведене та беручи до уваги характер інкримінованого обвинуваченій ОСОБА_7 діяння, доводи обвинуваченої, що вона взагалі не заподіювала потерпілій тілесних ушкоджень, висновки судово-медичної та додаткової судово-медичної експертизи в даному кримінальному провадженні є недостатньо обгрунотованими, суд вважає, що для визначення ступеню та механізму спричинення заподіяних потерпілій ОСОБА_8 тілесних ушкоджень клопотання захисника ОСОБА_5 слід задовольнити та призначити в даному провадженні повторну судово-медичну експертизу.
Керуючись ст.ст. 242, 332, 371, 372 КПК України, суд,
У Х В А Л И В :
Клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення повторної судово-медичної експертизи задовольнити.
Призначити у справі про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 125 ч.2 КК України, повторну судово-медичну експертизу.
На вирішення експерта поставити наступні питання:
1. Чи є на тілі потерпілої ОСОБА_8 тілесні ушкодження, якщо так, то які саме, яка локалізація, механізм утворення і до якого ступеню тяжкості вони відносяться та чи відповідає строк їх заподіяння 8 квітня 2016 року?
2. Яким саме предметом могли бути заподіяні наявні на тілі потерпілої ОСОБА_8 тілесні ушкодження?
3. Чи могли виникнути тілесні ушкодження в потерпілої ОСОБА_8 у вигляді синців лівого стегна, лівої гомілки та забійної рани лівої гомілки, зазначені у висновку судово-медичної експертизи від 21.04.2016 року за №321, від локальної дії тупого, твердого із загостреним кінцем предмету, у разі якщо вказаний предмет було кинуто в потерпілу ОСОБА_8 .?
4. Чи могли виникнути тілесні ушкодження в потерпілої ОСОБА_8 у вигляді синців лівого стегна, лівої гомілки та забійної рани лівої гомілки, зазначені у висновку судово-медичної експертизи від 21.04.2016 року за №321, від локальної дії тупого, твердого із загостреним кінцем предмету, у разі якщо вказаний предмет було кинуто в потерпілу ОСОБА_8 , саме від одного удару? А в разі неможливості, розмежувати вказані тілесні ушкодження, вказати від чого вони могли виникнути по кожному окремо.
5. В результаті якого виду травматичної дії предмету могли бути спричинені виявлені тілесні ушкодження у потерпілої ОСОБА_8 .? Які характеристики мав цей травматичний чинник (предмет)?
6. Який безпосередній механізм (механізми) заподіяння тілесних ушкоджень?
7. Чи не могли виявлені у потерпілої ОСОБА_8 тілесні ушкодження бути отримані при цілеспрямованому падінні потерпілої ОСОБА_8 на коліна?
8. Чи не могли наявні у потерпілої ОСОБА_8 тілесні ушкодження бути отримані шляхом ударяння під час конфлікту потерпілою ногою в металевий лист?
Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.
Для ознайомлення експертам при необхідності надати матеріали кримінального провадження справа №307/1708/16-к (провадження №1-кп/307/106/17).
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: ОСОБА_1