Справа №: 398/3465/16-к
провадження №: 1-кс/398/187/17
УХВАЛА
Іменем України
"11" серпня 2017 р. слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Олександрії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002491 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Олександрія, Кіровоградської області, працюючого в ТОВ «Укрбудстрой», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого
- 27 жовтня 2006 року Олександрійським міським судом Кіровоградської області за ч. 3 ст. 185 КК України, до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 3 роки, згідно з ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком на 2 роки;

- 15 березня 2007 року Олександрійським міським судом Кіровоградської області за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 187 КК України, з конфіскацією ? частини майна, до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 7 років 6 місяців, 15 лютого 2014 року умовно-достроково звільнений з не відбутою частиною покарання строком 2 місяці 25 днів,

підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,
В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Олександрійського ВП ГУНП України в Кіровоградській області звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області, про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Клопотання мотивує тим, що 28 вересня 2016 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002491 внесено відомості про кримінальне правопорушення за ознаками ч. 2 ст. 185 Кримінального кодексу України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 19 липня 2016 року об 11 год. 30 хв., ОСОБА_7 , спільно з ОСОБА_5 , прибули до громадської зупинки поблизу житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 . Маючи умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно з корисливих мотивів, скориставшись відсутністю уваги третіх осіб, шляхом вільного доступу, вони таємно заволоділи залізним парканом вартість якого, відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи № 2289 від 23 вересня 2016 року становить 738 гривень 94 копійки, що належить на праві власності комунальному підприємству «Благоустрій» Олександрійської міської ради.
Після чого ОСОБА_7 , спільно з ОСОБА_5 , таємно привласнивши зазначене майно, з місця вчинення кримінального правопорушення зникли та викраденим розпорядились на власний розсуд, чим спричинили комунальному підприємству «Благоустрій» Олександрійської міської ради матеріальну шкоду на загальну суму 738 гривень 94 копійки.
Своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_5 вчинив таємне викрадення чужого майна (крадіжка), за попередньою змовою групою осіб, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 185 КК України.
28 вересня 2016 року підозрюваного ОСОБА_5 було оголошено в розшук на підставі ст. 281 КПК України. 12 квітня 2017 року ухвалою слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області задоволено клопотання слідчого про надання дозволу на затримання ОСОБА_5 з метою приводу для розгляду клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

10 серпня 2017 року о 03 год. 30 хв. ОСОБА_5 було затримано в м. Києві.

Враховуючи, що підозрюваний за місцем реєстрації не проживає, раніше судимий за злочини проти власності, перебував у розшуку, то на думку слідчого наявні ризики переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні або вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому слідчий звертається з клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 строком на 60 днів.
В судовому засіданні слідчий СВ Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримали та просили задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_5 пояснив, що дійсно скоїв інкриміноване йому кримінальне правопорушення, свою вину визнає та розкаюється у вчиненому. Зазначив, що йому було відомо про наявність кримінального провадження, але офіційно підозру йому не вручали та він про неї не знав. Підозру отримав лише 10 серпня 2017 року після затримання. Від слідства не переховувався, з осені 2016 року проживав та працював у м. Київ, іноді приїжджав до м. Олександрії. Про те, що він перебував у розшуку йому нічого невідомо. Наразі він офіційно працює в ТОВ «Укрбудстрой» та проживає в Києві на орендованій квартирі. Просив суд застосувати до нього запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Захисник просила обрати своєму підзахисному запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, оскільки слідчий не довів необхідності обрання найбільш сурового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши доводи слідчого, прокурора, підозрюваного та захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, що підтверджується протоколом огляду місця події від 19.07.2016 року; протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_8 від 20.09.2016 року; протоколу огляду предметів, в ході якого було оглянуто вилучений металевий паркан від 20.09.2016 року; протоколом пред`явлення речей для впізнання від 20.09.2016 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 21.09.2016 року; протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 21.09.2016 року за участі свідка ОСОБА_9 ; протоколом проведення слідчого експерименту від 21.09.2016 року за участі свідка ОСОБА_9 ; висновком товарознавчої експертизи від 21.09.2016 року; протоколом слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_7 від 28.09.2016 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 28.09.2016 року, показами самого підозрюваного ОСОБА_5 , в яких він розповів про обставини вчинення ним кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України суд враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). Вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. За відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту (див. рішення у справі «Чеботарі проти Молдови», N 35615/06, п. 48, від 13 листопада 2007 року)» та те, що ч. 3 ст. 17 КПК України імперативно визначено, що підозра не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом.
Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, суд приходить до висновку, що підозра, оголошена ОСОБА_5 є достатньо обґрунтованою та в доданих до клопотання матеріалах містяться факти та інформація які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Слідчий суддя вважає встановленими та доведеними прокурором та слідчим існування ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки підозрюваний повторно вчинив новий умисний злочин маючи не зняту та не погашену судимість; ризику переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки підозрюваний за місцем реєстрації не проживав, на виклики до органу досудового розслідування не з`являвся, був оголошений в розшук.

В той же час, однією з правових підстав застосування запобіжного заходу, згідно п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, є наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Відповідно до ст. 29 Конституції України, ст. ст. 12, 177 КПК України, право на свободу та особисту недоторканість є одним із найбільш значущих прав людини. Враховуючи те, що запобіжним заходом обмежуються конституційні права і свободи особи, ще до визнання її винною у вчиненні злочину, а тому обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою є виключним і найбільш суворим запобіжним заходом і застосовується лише тоді, коли є всі підстави вважати, що інші менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

За приписами ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Прокурором доведено, а у клопотанні слідчого належно обґрунтовано обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, який є найбільш суворим видом із п`яти видів запобіжних заходів, визначених в ст. 176 КПК України.

Надані стороною обвинувачення дані свідчать про те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатнім для запобігання ризиків, доведених в судовому засіданні.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені в ст. 178 КПК України.

Так, відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує встановлений у судовому засіданні факт наявності повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Разом з тим, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 під час розгляду даного клопотання свою вину в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні визнав, не одружений, не має дітей, відносно яких він був би зареєстрований батьком, офіційно працює, на обліку у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуває, вчинив новий злочин маючи не зняту та не погашену судимість.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 майже рік перебував у розшуку, повідомлення про підозру вручено за місцем його реєстрації дорослому члену сім`ї підозрюваного. Підозрюваний зазначив, що неодноразово приїжджав до м. Олександрії, спілкувався з родичами, а тому суд вважає, що підозрюваний не міг не знати про наявність здійснення щодо нього кримінального провадження, однак до слідчого жодного разу не з`явився, маючи таку можливість. Такі дії підозрюваного свідчать про свідоме ухилення від слідства.

Таким чином, аналізуючи вище викладене, слідчий суддя вважає, що матеріали клопотання містять дані, які вказують на наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчим та прокурором доведено недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Враховуючи викладене, а також те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, з метою виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

З цих же підстав не підлягає задоволенню клопотання підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, оскільки такий запобіжний захід на переконання слідчого судді не забезпечить належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків покладених на нього.

Частиною 3 статті 183 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Як вбачається з матеріалів клопотання, дане провадження не підпадає під випадки, передбачені пунктами 1 - 3 ч. 4 ст. 183 КПК України. Отже, слідчий суддя, керуючись положеннями ч. 3 ст. 183 КПК України, з урахуванням положень ч. 5 ст. 182 КПК України, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, і вважає за можливе визначити розмір застави у сумі 16 000 грн. (10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб), враховуючи тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 , схильність до вчинення кримінальних правопорушень, з урахуванням майнового стану підозрюваного.

За правилами ст. 209 КПК України, моментом затримання ОСОБА_5 буде вважатись час, коли останній підкорюючись правомірному наказу працівника правоохоронного органу був вимушений прослідувати для проведення процесуальних дій з його участю, тобто з 03 год. 30 хв. 10 серпня 2017 року, що підтверджується протоколом затримання.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під.
Строк запобіжного заходу рахувати з 03 год. 30 хв. 10 серпня 2017 року.

Строк дії ухвали відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України визначити строком на шістдесят днів, тобто до 03 год. 30 хв. 08 жовтня 2017 року.

У задоволенні клопотання захисника та підозрюваного про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відмовити.

Визначити суму застави у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 16 000,00 гривень.

Застава може бути внесена у будь-який момент протягом дії ухвали як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: Отримувач ТУ ДСА України в Кіровоградській області, Код отримувача 26 24 14 45, Банк отримувача ДКСУ, м. Київ, Код банку отримувача 82 01 72, Розрахунковий рахунок 37 31 20 37 00 25 05, призначення платежу: запобіжний захід застава за ОСОБА_5 .

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний вище депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі Кропивницької установи виконання покарань № 14.

Після отримання та перевірки протягом одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Кропивницької установи виконання покарань №14 негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити письмово слідчого слідчого відділення Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , прокурора Олександрійської місцевої прокуратури ОСОБА_3 та слідчого суддю Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний ОСОБА_5 зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, та вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Уповноважена службова особа Кропивницької установи виконання покарань №14 у разі внесення застави при звільненні ОСОБА_5 зобов`язана роз`ясняти його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1. не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2. повідомляти, слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_5 на строк не більше двох місяців.

В разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області.

Слідчий суддя: ОСОБА_1