Справа № 640/879/17
н/п 1-кс/640/3460/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" травня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участі скаржника - ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
Вважає, що постанова слідчого про закриття кримінального провадження підлягає скасуванню через неповноту слідчих дій та необгрунтованість мотивування постанови, невідповідність обставинам кримінального провадження.
Крім того, вважав неправомірним використання ст..477 КПК України для закриття кримінального провадження, оскільки кримінальне провадження відкрито за його заявою від 24.09.2016 щодо знищення документів, визнаних судом необхідними доказами, та саме цей факт події на його думку, слідчий був зобов`язаний довести.
У судовому засіданні заявник ОСОБА_3 доводи скарги підтримав у повному обсязі, з підстав, викладених у скарзі.
Слідчий СВ ВСП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення скарги заперечував, постанову про закриття кримінального провадження вважав законною та обґрунтованою.
Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України, відсутність слідчого та прокурора не є перешкодою для розгляду скарги, а слідчий суддя обмежений щодо строку розгляду скарги, на підставі чого слідчий суддя розглядає скаргу за відсутності прокурора.
В ч. 1 ст. 303 КПК України визначено рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження.
Так, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.
Слідчий суддя не погоджується з постановою слідчого про закриття кримінального провадження.
В ст. 284 КПК України чітко визначені підстави до закриття кримінального провадження.
Згідно вимог п. 1 ч. 1 ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). За загальним правилом, визначеним в ч. 1 ст. 92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається на слідчого, прокурора.
Згідно п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України, постанова слідчого, прокурора складається з мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.
Оскільки закриття кримінального провадження є одним із способів її остаточного вирішення, провадження має закриватися після всебічного, повного, об`єктивного дослідження всіх обставин та після надання оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів. Відповідно до закону, постанова слідчого про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, має бути викладена суть заяви особи, фактичні обставини, має бути надана відповідь на всі поставлені запитання особою, що здійснює захист своїх прав.
Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.
Однак, вказана вище ухвала Київського районного суду м.Харкова від 24.01.2017 слідчим в повній мірі не виконана, а саме: в мотивувальній частині вищевказаної ухвали, зокрема, зазначено, що 19.12.2016 слідчий СВ ВСП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 надав доручення начальнику ВСП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_10 про проведення слідчих дій, а саме: доручити підлеглим співробітникам ВСП ГУ НП в Харківській області провести слідчі дії згідно з діючим КПК України, з метою встановлення об`єктивних обставин скоєння правопорушення, а саме: встановити відповідальних осіб за збереження протоколів КТС ДП «Завод «Електроважмаш» та допитати останніх з приводу обставин та порядку знищення протоколів КТС по розгляду трудових спорів ОСОБА_3 ; встановити відповідальних осіб за знищення протоколів КТС ДП «Завод «Електроважмаш» та допитати останніх з приводу обставин та порядку знищення протоколів КТС по розгляду трудових спорів ОСОБА_3 ; витребувати відповідь на запит з ДП «Завод «Електроважмаш» (а.с.22). Однак, вказане доручення виконано не було, до матеріалів кримінального провадження залучені Рапорти старшого оперуповноваженого ВСП ГУНП в Харківській області ОСОБА_11 від 22.12.2016 про те, що ним були проведені заходи, направлені на встановлення осіб, відповідальних за збереження та знищення протоколів КТС ДП «Завод «Електроважмаш» по розгляду трудових спорів ОСОБА_3 , однак, під час розгляду зазначені особи не встановлені (а.с.24,25). Проте, об`єктивних даних, які б підтверджували неможливість встановлення вищевказаних осіб, матеріали кримінального провадження не містять. Більш того, слідчим не витребувані дані щодо здійснення процедури засідань комісії по трудовим спорам ДП «Електроважмаш», не з`ясовано, чи велися протоколи таких засідань, не витребувані для залучення до матеріалів кримінального провадження матеріали, що стали підставою для прийняття таких рішень.
В ході проведення досудового розслідування, слідчим 27.02.2017 було направлено запит до ДП «Завод «Електроважмаш» щодо надання: документів, що підтверджують знищення протоколів КТС за заявами ОСОБА_3 ; відомостей, які б підтверджували причини відсутності зазначених протоколів; Акт знищення протоколів КТС за заявами ОСОБА_3 ; Особу, яка здійснила знищення протоколів КТС за заявами ОСОБА_3 , її посадові обов`язки, наказ про призначення на посаду (а.с.46).
24.04.2017 до СВ ВСП ГУ НП в Харківській області надійшов лист за підписом заступника директора з юридичних питань ОСОБА_12 за №248-157 від 24.04.2017, у якому зазначено, що документи, що стосуються діяльності КТС (зокрема протоколи) не є обов`язковими для зберігання, не входять до переліку номенклатури справ, що передаються в архів. На момент запиту протоколи щодо розгляду КТС заяв ОСОБА_3 не збереглися, оскільки були втрачені найманим працівником підприємства. ДП «Завод «Електроважмаш» з даного приводу претензій матеріального та (або) морального характеру не має (а.с.47).
Проте, вказані відомості слідчим жодним чином не перевірені, не витребувано номенклатуру справ, на яку є посилання у вищевказаному листі; не встановлено та не допитано найманого працівника, який втратив протоколи щодо розгляду КТС заяв ОСОБА_3 .
Також слідчий суддя не погоджується з мотивувальною частиною постанови слідчого від 25.04.2017 як на підставу для закриття кримінального провадження на посилання про те, що заява про залучення ДП «Завод «Електроважмаш» в якості потерпілого по кримінальному провадженню про вчинення умисного знищення протоколів КТС з розгляду скарг ОСОБА_3 подаватись не буде, отже згідно ч.3 ст.477 КПК України, кримінальне провадження за ст.357 КК України, тобто викрадення, привласнення, вимагання документів, штампів, печаток, заволодіння ними шляхом шахрайства чи зловживання службовим становищем або їх пошкодження є приватним обвинуваченням та може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого, щодо кримінального правопорушення, яка в матеріалах провадження відсутня та як зазначено в листах подаватись не буде, а самі документи втрачені найманим працівником підприємства, отже в даному випадку застосування ч.1 ст.357 КК України виключається, тобто можна прийти до висновку, що в даному випадку відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.357 КК України.
Так, згідно п.3 ч.1 ст.477 КПК України, кримінальним провадженням у формі приватного обвинувачення є провадження, яке може бути розпочате слідчим, прокурором лише на підставі заяви потерпілого щодо кримінальних правопорушень, передбачених, зокрема, статтею 357 КК України (викрадення, привласнення, вимагання документів, штампів, печаток, заволодіння ними шляхом шахрайства чи зловживання службовим становищем або їх пошкодження) Кримінального кодексу України - якщо вони вчинені чоловіком (дружиною) потерпілого, іншим близьким родичем чи членом сім`ї потерпілого, або якщо вони вчинені особою, яка щодо потерпілого була найманим працівником і завдала шкоду виключно власності потерпілого.
Про вказане було зазначено в ухвалі Київського районного суду м.Харкова від 24.01.2017 року.
Крім того, резолютивна частина постанови слідчого від 25.04.2017 не конкретизована, оскільки закриття кримінального провадження за відсутністю конкретного складу кримінального правопорушення можливе лише відносно певних осіб, про яких слідчим у постанові не зазначено, що у сукупності із наведеним вище є підставою для скасування постанови слідчого у зв`язку з її невідповідністю вимогам КПК України.
За таких обставин, постанова слідчого про закриття кримінального провадження підлягає скасуванню, а матеріали кримінального провадження підлягають поверненню для організації досудового розслідування, при проведенні якого необхідно повно та об`єктивно перевірити обставини кримінального правопорушення, вказані в заяві ОСОБА_3 від 24.09.2016, надати обґрунтовану юридичну оцінку встановленим обставинам; в достатньому для встановлення об`єктивної істини обсязі провести необхідні слідчі дії, за результатом чого прийняти законне та обґрунтоване рішення.
Частиною 3 ст. 307 КПК України передбачено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження.
Керуючись ст.ст. 303-307,309,372, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -
Скаргу ОСОБА_3 задовольнити.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1