Справа № 703/2579/17

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 серпня 2017 року cлідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши в залі суду в м. Смілі клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці м. Сміла Черкаської області, а мешканці АДРЕСА_1 , громадянці України, одруженій, непрацюючій, раніше не судимій,
підозрюваній у вчиненні кримінальних правопорушень, визначених ч. 2 ст. 121, ст. 166 КК України,
в с т а н о в и в :
Слідчий Смілянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Смілянської місцевої прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про обрання міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_5 , яка підозрюється в тому, що у невстановлений досудовим слідством час впродовж кількох днів наприкінці грудня 2016 року в будинку АДРЕСА_1 наносила малолітньому ОСОБА_7 , 2 листопада 2014 року, удари руками та ногами по кінцівках, статевим органам, тулубі та голові. Внаслідок отриманих тілесних ушкоджень малолітній ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в Смілянській центральній районній лікарні ім. С. Бобринської.
Вона ж, злісно не виконувала встановлені законом обов`язки по догляду за сином, що спричинило тяжкі наслідки у вигляді смерті сина.
Таким чином, у діях ОСОБА_5 органом досудового розслідування вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, відповідальність за вчинення яких передбачена ч. 2 ст. 121, ст. 166 КК України.
10 серпня 2017 року про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ст. 166 КК України, повідомлено ОСОБА_8 і ОСОБА_5 .
Клопотань від учасників процесуальної дії щодо застосування технічних засобів фіксування не надходило, тому відповідно до ст. 107 КПК України вони не застосовуються.
В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання в частині обрання запобіжного заходу, уточнила період доби, у який просить заборонити підозрюваній залишати житло, а саме з 21 по 7 годину. Пояснив, що на даному етапі слідства зібрано достатньо доказів для обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні відповідних кримінальних правопорушень. Оскільки підозрювана скоїла кримінальне правопорушення при обтяжуючих обставинах, не працює та не має заробітку, то наявні ризики, що вона буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом впливу на свідків. А тому вважає, що до неї слід застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту
Підозрювана ОСОБА_5 та її захисник не заперечували проти задоволення клопотання.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, підозрюваної та її захисника, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.
Про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень свідчать також протокол огляду місця події від 1 січня 2017 року, протокол огляду трупа від 2 січня 2017 року, лікарське свідоцтво про смерть № 005 від 3 січня 2017 року, протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 4 січня 2017 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 8 січня 2017 року, висновком експерта № 05-6-02/005 від 15 лютого 2017 року, протоколом допиту підозрюваних ОСОБА_8 та ОСОБА_5 .
Як вбачається із ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Згідно ст. 177 КПК України метою застосування є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснювати дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
У відповідності до ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Аналізуючи пояснення прокурора щодо наявних ризиків, долучені до клопотання матеріали, суд враховує, що в матеріалах клопотання відсутні будь-які докази того, що існує ризик вчинення ОСОБА_5 інших кримінальних правопорушень.
В той же час, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, в зв`язку з чим існують достатні підстави вважати, що вона може впливати на свідків в цьому кримінальному провадженні, оскільки проживає з ними в одному селі і більшість з них є її сусідами, а також зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Відповідно до п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини-обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Частиною 1 статті 185 КК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Враховуючи, що підозрювана і захисник не заперечували проти обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, і те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя вважає за можливе задоволити клопотання слідчого.
Керуючись ст. 177, 178, 181,193,194, 196 КПК України, слідчий суддя,-
у х в а л и в :
Клопотання слідчого Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Сміла Черкаської області, а мешканки АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на певний період доби строком на два місяці, заборонивши підозрюваній залишати місце фактичного проживання: АДРЕСА_1 , в період часу з 21 по 7 годину і покласти на неї такі обов`язки:
- прибувати за першою вимогою до слідчого відділу Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області чи суду.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання вказаних обов`язків до неї може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.
Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Запобіжний захід діє по 14 жовтня 2017 року включно, але не довше як до закінчення строку досудового розслідування.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її оголошення

Ухвала підлягає негайному виконанню та діє протягом 2 місяців з дня її постановлення, у разі якщо не буде скасована апеляційним судом.

Слідчий суддя: ОСОБА_1