печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 грудня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м.Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участі сторони кримінального провадження - прокурора ОСОБА_3 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання Міністерства інформаційної політики України про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :
Міністерство інформаційної політики України звернулося до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про зняття арешту в кримінальному провадженні за №0000915 від 18.05.2015 року, який накладено ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 23.06.2016.

В судове засідання представник Міністерства інформаційної політики України не з`явився.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання та долучені документи слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 23.06.2016 був накладений арешт на корпоративні права ТОВ «Банківське телебачення» в межах кримінального провадження № 0000915 від 18.05.2015 року, засновником якого на цей час є Міністерство інформаційної політики України.

В межах кримінального провадження № 0000915 від 18.05.2015 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні розтрати чужого майна шляхом зловживання своїм службовим становищем, в особливо великих розмірах, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.
Так, ОСОБА_4 всупереч вимог ст. 71 Закону України «Про Національний банк України», відповідно до якої НБУ забороняється бути акціонером або учасником банків та інших підприємств і установ, діючи у власних інтересах, застосовуючи адміністративний вплив на підлеглих, домігся прийняття Правлінням Нацбанку України протиправного рішення щодо створення поза системою Нацбанку України суб`єкта господарської діяльності товариства з обмеженою відповідальністю «Банківське телебачення».
Основною метою діяльності ТОВ «Банківське телебачення» відповідно до її статуту є отримання прибутку від господарської діяльності. Отриманий внаслідок господарської діяльності ТОВ «Банківське телебачення» прибуток не направлявся до поточних рахунків НБУ, а привласнювався ОСОБА_4 .
Таким чином, Голова НБУ ОСОБА_4 , використовуючи своє службове становище у власних інтересах, розтратив кошти Національного банку України, через незаконне створення ТОВ «Банківське телебачення», афілійованим власником якого він являвся, та фінансування упродовж 2011 2013 р.р. господарської діяльності цього підприємства, на загальну суму 220 млн. грн.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Скасування засобу забезпечення кримінального провадження у вигляді заборони здійснювати державну реєстрацію будь-яких змін до установчих документів, а також проведення будь-яких інших реєстраційних дій щодо ТОВ «Банківське телебачення», може призвести до настання вищезазначених наслідків, а тому необхідно застосувати захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту, а також з метою виконання додаткового покарання у виді конфіскації майна.

У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 Кримінального процесуального кодексу України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Таким чином, виходячи з наведених положень ст.174 КПК України, питання про скасування арешту розглядається слідчим суддею за відповідним зверненням осіб, визначених частиною першої цієї статті.

Враховуючи вищевикладене а також те, що особа, яка подала клопотання в судове засідання не з`явилася та клопотання про скасування арешту майна не підтримала, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у його задоволенні.

Керуючись ст.ст. 174, 303, 305-307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання Міністерства інформаційної політики України про скасування арешту залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1