Справа № 645/474/16-к
Провадження № 1-кс/645/506/16
УХ В А Л А
іменем України

13 травня 2016 р. слідчий суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 в особі представника за довіреністю ОСОБА_3 про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України,

в с т а н о в и в :
13.05.2016 року до Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшло клопотання ОСОБА_2 в особі представника за довіреністю ОСОБА_3 про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України, а саме: скасувати арешт накладений ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 03.02.2016 року на квартиру розташовану за адресою АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 .

У вказаному клопотання заявник зазначає, що 08.02.2016 року він придбав за договором купівлі-продажу однокімнатну квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_4 , за що було сплачено обумовлену суму грошей у повному обсязі. На початку березня 2016 року йому стало відомо, що на майно, а саме однокімнатну квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яка була придбана із дотриманням вимог чинного законодавства, без його відома накладено арешт за заявою якогось представника ОСОБА_5 який діє в інтересах ОСОБА_6 , яких особисто він ніколи не бачив. У подальшому він дізнався, що ОСОБА_6 начебто є потерпілою у кримінальному провадженні №0000200 за фактом шахрайського заволодіння квартирою, та саме у цьому провадженні 03.02.2016 року слідчим суддею Фрунзенського районного суду м. Харкова накладено арешт на квартиру із метою попередження втрати майна, що у подальшому унеможливить відшкодування матеріальної шкоди, завданого кримінальним правопорушенням. Заявник зазначає, що квартири придбана за його особисті кошти, рішення про накладення арешту приймалось без його участі, фактичного власника майна. Вважає, що рішення про накладення арешту від 03.02.2016 р. є необґрунтованим та у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Слідчий суддя, дослідивши скаргу, приходить до висновку про необхідність повернення скарги, виходячи з наступного.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано .

Як вбачається з поданого клопотання, воно подано представником заявника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , який діє на підставі довіреності від 03 травня 2016 року.

Як передбачене ч.1 ст.174 КПК України саме підозрюваний, обвинувачений, їх захисник чи законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, наділений законом правом звернення до слідчого судді чи суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Можливість подачі слідчому судді клопотання представником власника майна від свого імені, якщо він не є захисником підозрюваного, обвинуваченого чи представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, Кримінальним процесуальним кодексом України не передбачена.

Таким чином, клопотання представника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , підлягає поверненню заявнику.

За змістом положень КПК України клопотання повертається у разі, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

З урахуванням вищевикладеного, вважаю, що клопотання подано особою, яка не має права подавати клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст. 174, 304 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :
Клопотання ОСОБА_2 в особі представника за довіреністю ОСОБА_3 . про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України - повернути заявникові.

Роз`яснити ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що повернення клопотання не позбавляє права власника майна особисто звернутися з клопотанням до слідчого судді в порядку, визначеному КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Копію ухвали разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати заявнику.

Слідчий суддя