Придніпровський районний суд м.Черкаси
У Х В А Л А

25 листопада 2016 року слідчий суддя Придніпровський районний суду міста Черкаси
ОСОБА_1 ,
за участю
секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ Національної поліції в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 в кримінальному провадженні №0000331 від 09.11.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України,
В С Т А Н О В И В:

У клопотанні зазначено, що встановлені під час досудового розслідування докази кримінального правопорушення стали підставою для повідомлення 08.11.2016 директору Черкаського академічного обласного українського музично-драматичного театру ім. Т.Г. Шевченка Черкаської обласної ради ОСОБА_4 про підозру вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

За відомостями підозри ОСОБА_4 , він працюючи згідно з наказом №131-к від 07.12.1999 на посаді директора Черкаського академічного обласного українського музично-драматичного театру ім. Т.Г. Шевченка Черкаської обласної ради являється службовою особою та відповідно до обов`язків Статуту Театру №232-р від 21.12.2010 не вжив заходів по усуненню порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки, грошові кошти для цього не виділяв, а скерував на інші потреби.

Слідчий зазначає, що пожежа, яка відбулась 01.07.2015, близько 14 години 30 хвилин, у приміщенні Черкаського академічного обласного українського музично-драматичного театру ім. Т.Г. Шевченка Черкаської обласної ради за адресою: м. Черкаси, бульвар Шевченка, 234, та наявні наслідки від пожежі знаходяться в причиннонаслідковому зв`язку з непрацездатним станом системи внутрішнього пожежогасіння.

Як на доказ слідчий посилається на висновки експерта від 30.08.2016 №1001/16-47/13036/16-47, які вказують на невідповідність стану приміщення Черкаського академічного обласного українського музично-драматичного театру ім. Т.Г. Шевченка Черкаської обласної ради станом на 01.07.2016 вимогам Правил пожежної безпеки, а також факт перебування у непрацездатному стані системи внутрішнього пожежогасіння, що призвело до неподання достатнього об`єму вогнегасних речовин у місце початкового горіння (осередок пожежі).

Як вказує у клопотанні слідчий і це доводив прокурор в судовому засіданні, причетність ОСОБА_4 до вчинення даного кримінального правопорушення підтверджується актом перевірки №250 від 25.03.2013, висновком судової комплексної пожежно-технічної та електротехнічної експертизи №1001/16-4713036/16-47 від 30.08.2016, довідкою про затверджені та отримані кошти по Черкаському академічному обласному українському музично-драматичному театрі ім. Т.Г. Шевченка Черкаської обласної ради у 2012-2016 роках, наказом про призначення на посаду ОСОБА_4 , Статутом театру.

Прокурор в судовому засіданні вказав на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експертів.

Просив застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 діб, заборонивши залишати житло з 21.00 до 08.00 та покласти на нього відповідні обов`язки.

Підозрюваний ОСОБА_4 , його захисник ОСОБА_8 заперечували з приводу застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, звернули увагу суду на недоведеність прокурором і слідчим не тільки підозри, а й ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, просили відмовити у обранні запобіжного заходу.

Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, підозрюваного та захисника, вивчивши матеріали кримінального провадження, вважає, що клопотання підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснювати дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для нього підстав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини-обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

В той же час суд враховує, що п.1 ст.5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Незважаючи на те, що судом розглядається питання щодо обрання підозрюваному домашнього арешту, суд враховує положення ч.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п.60 рішення від 6 листопада 2008 року у справі "Єлоєв проти України"), які стосувалися обрання запобіжного заходу як тримання під вартою, та декларують, що після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, суду у разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Суд також звертає увагу, що ризики, на які посилається прокурор спростовуються відомостями клопотання, в якому зазначено, що в провадженні на час пред`явлення клопотання вже допитані свідки та отримані висновки експерта, що на переконання суду позбавляє можливості ОСОБА_4 на сьогодні перешкоджати розслідуванню.

Також суд зауважує на те, що ОСОБА_4 займає вказану посаду з моменту виникнення пожежі, тобто з 01.07.2015, однак стороною обвинувачення не надано суду доказів спроб перешкоджання цьому провадженню з боку останнього за цей тривалий період.

Прокурором, як то вимагає ч. 1 ст. 194 КПК України, не доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів на даному етапі не може запобігти ризикам, передбачених ст.177 КПК України.

Судом враховано, що підозрюваний має постійне місце проживання, працевлаштований, не є соціальнонебезпечною особою, доказів аморального способу життя не отримано.

Таким чином всі пояснення прокурора щодо наявності ризиків слідчий суддя вважає лише декларуванням диспозиції ст. 177 КПК України без наведення належних та допустимих доказів.

Відповідно до ч.2 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Враховуючи зазначене, вважаю, що запобіжний захід у виді особистого зобов`язання для підозрюваного ОСОБА_4 у повній мірі достатній на даній стадії кримінального провадження для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, а також забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, які суд зобов`яже виконувати відповідно до ч.5 ст. 194 КПКУ.

З підстав недоведеності прокурором необхідності утримуватись від спілкування зі свідками ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , в цій частині обов`язків необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.40, 131, 132, 176 178, 181, 184, 194, 309, 369-372 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити частково.

У застосуванні запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді домашнього арешту відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язок прибувати до слідчого, прокурора, суду, в залежності від процесу кримінального провадження, за його викликом на першу вимогу; не відлучатися із м. Черкаси без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 КПК України покласти на підозрюваного на строк два місяці, тобто до 25.01.2017.

Копію ухвали вручити підозрюваному, направити слідчому в провадженні якого знаходиться справа, прокурору для відому.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1