Справа № 640/6725/16-к
н/п 1-кс/640/4028/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

встановив:
16 травня 2016р. до суду надійшло клопотання ст. слідчого в ОВС СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт грошових коштів, що знаходяться на рахунку банківської картки ПАТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , що відкрита на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, доходить такого:
Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Однак, всупереч вимог ч.2 ст.171 КПК України, слідчим у клопотанні, не зазначені підстави та мета арешту майна відповідно до положень ст. 170 КПК України (згідно Закону України №1019-VIII від 18.02.2016р.).
Також слідчим не надані докази наявності на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 станом на час подачі клопотання коштів, перерахованих 04.04.2016р., 12.04.2016р., 22.04.2016р.
Загальної суми коштів, що підлягають арешту слідчий не зазначає, що за відсутності доказів незаконності походження усіх коштів, які знаходяться на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 , унеможливлює їх оцінку відповідно ст. 170 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення визначених недоліків у строк 72 години.
При цьому, слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.
Керуючись ст. ст. 107,170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1