печерський районний суд міста києва
Справа № 757/7316/16-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 лютого 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :
В провадження слідчого судді надійшло клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту нерухомого майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.02.2016.

В обґрунтування клопотання заявник посилається на те, що вказаний арешт накладеного необґрунтовано та висновок слідчого судді про належність арештованого майна до спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_5 та ОСОБА_6 є безпідставним, оскільки матеріали, якими сторона кримінального провадження обґрунтовувала клопотання про арешт майна, не містить інформації про правові підстави набуття права власності. Крім того, рішенням Печерського районного суду м. Києва від 16.12.2015 шлюб, укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 12.06.1998 розірвано, порядок поділу майна сторонами зазначеної цивільної справи не оспорювався та рішення набрало законної сили. ОСОБА_5 про підозру у кримінальному провадженні №0000482 не повідомлено.

В судовому засіданні представник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 вимоги клопотання підтримав повністю, просив клопотання задовольнити, посилаючись на викладене в ньому. Зазначив, що набуття права власності на майно під час перебування в шлюбі шляхом дарування, спадкування, придбання за особисті кошти, приватизації державного житлового фонду виключає відповідно до ст. 57 Сімейного кодексу України виключає право сумісної власності подружжя, що не було оцінено слідчим суддею при прийняття рішення про арешт майна. Також зазначив, що арешт майна порушує права ОСОБА_5 як власника, оскільки обмежує її право на відчуження майна та розпорядження ним.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, зазначивши, що підстави набуття ОСОБА_5 майна були зазначені в довідках з Реєстру прав власності на нерухоме майно. В кримінальному провадженні, в рамках якого накладено арешт, ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368 КК України, санкція якого передбачає обов`язкове додаткове покарання у виді конфіскації майна. Також зазначив, що ОСОБА_5 в даному випадку підпадає під визначення третьої особи, на майно якої може бути накладено арешт відповідно до ст. 170 КПК України, що проаналізовано слідчим суддею при накладенні арешту та зазначено у відповідній ухвалі. Вказав, що ухвалою слідчого судді не встановлено заборони власнику користуватись арештованим майном, а тому вважав, що права ОСОБА_5 в даному випадку не порушені.

Слідчий суддя, вислухавши доводи представника ОСОБА_5 , прокурора, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Судовим розглядом на підставі доводів клопотання та досліджених матеріалів встановлено, що Генеральною прокуратурою України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000482 за підозрою заступника прокурора Подільського району міста Києва ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.02.2016 за клопотанням слідчого накладено арешт на майно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- 1/2 нежилих приміщень (в літ. А) з № 1 по № 4 (групи приміщень № 219) загальною площею 183,10 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційни номер майна 35195479);

- 1/2 домоволодіння за адерсою АДРЕСА_2 (реєстраційни номер майна 36041784);

- 1/2 квартири площею 126,8 кв.м. за адресою АДРЕСА_3 , право власності на які зареєстровано за ОСОБА_5 .

При накладенні ухвалою від 02.03.2016 арешту на майно слідчим суддею було враховано праву підставу для арешту майна ч. 2 ст. 170 КК України, те, що означене нерухоме майно є спільною сумісною власністю подружжя, оскільки право власності на вказане майно зареєстроване за дружиною підозрюваного ОСОБА_7 ОСОБА_9 після укладення шлюбу, а також те, що арешт спрямований на забезпечення кримінального провадження в частині виконання додаткового покарання у виді конфіскації майна.

Доводи клопотання щодо виключення належності майна до спільної сумісної власності подружжя у разі його придбання шляхом дарування, спадкування, придбання за особисті кошти, приватизації державного житлового фонду слідчий суддя вважає необґрунтованими, оскільки заявником, як і її представником, не надано слідчому судді при розгляді клопотання про скасування арешту майна підтвердження набуття арештованого майна з таких підстав.

Посилання заявника та її представника на розірвання шлюбу між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 не вказують на необґрунтованість накладеного арешту або на те, що в арешті відпала потреба, оскільки сам факт розірвання шлюбу не впливає на правовий статус майна як придбаного під час шлюбу.

Посилання на те, що ОСОБА_5 не є підозрюваною у кримінальному провадження також не спростовувати існування підстав для арешту майна, оскільки, як вбачається із ухвали слідчого судді від 03.02.2016, арешт накладався на 1/2 об`єктів нерухомого майна, виходячи із того, що таке майно є спільною сумісною власністю подружжя.

Отже, аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що в силу змагальності сторін особою, що звернулась із клопотанням, та її представником не доведено, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, а відтак звернення із клопотанням про скасування арешту майна є передчасним та в його задоволені слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1