Справа № 456/989/16-к
Провадження № 1-кп/456/170/2016
УХВАЛА

судового засідання
01 листопада 2016 року

Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши в судовому засіданні кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.2 ст. 185 КК України,

встановив:

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання прокурор покликається на те, що обвинувачена ОСОБА_5 ухиляється від явки до суду, переховується, про що свідчить її неявка в підготовче та судові засідання, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду кримінального провадження. Вона офіційно не працевлаштована, не має постійного джерела доходів, раніше неодноразово судима за корисливі злочини, що дає підстави вважати, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення. Застосування до обвинуваченої ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання покладених на неї процесуальних обов`язків.

Обвинувачена ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечила суду пояснивши, що вона стала на шлях виправлення, неофіційно влаштувалася на роботу, зняла житло поблизу місця перебування дітей, помагає їм матеріально.

Захисник проти задоволення клопотання заперечила та просить суд застосувати до обвинуваченої більш м`який запобіжний захід, оскільки обвинувачена ОСОБА_5 знайшла роботу та житло, і має намір клопотати про повернення їй дітей.

Суд, заслухавши думку сторін, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення має право своєю ухвалою обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до п. 3 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченої, суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Сукупність наявних в матеріалах кримінального провадження доказів свідчить про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченою ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.2 ст.185 КК України.

Ризиками, які дають підстави головуючому судді обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою слід вважати: можливість обвинуваченої переховуватися від суду, який обґрунтовуються тим, що обвинувачена, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду кримінального провадження, не прибувала в підготовче та судові засідання без поважних причин; вчинити інше кримінальне правопорушення, який обґрунтовуються тим, що обвинувачена раніше судима, кримінальне правопорушення вчинила під час іспитового строку.

Крім цього, наведені прокурором в судовому засіданні доводи щодо переховування обвинуваченої від суду є належним чином обґрунтовані та мотивовані.

Суд вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи, є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим в судовому засіданні в порядку ст. 177 КПК України.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення та покарання, що загрожує обвинуваченій у разі визнання її винною у його вчиненні, даних про її особу, а саме, що вона раніше судима, кримінальне правопорушення вчинила під час іспитового строку, зважаючи на необхідність виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків та на доведеність прокурором наявності всіх обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, суд вважає за необхідне обрати обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначення застави.

Зважаючи на вимоги ч. 3 ст. 183 КПК України, а також обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан обвинуваченої, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, визначити заставу в розмірі п`яти розмірів мінімальної заробітної плати, який буде достатнім для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 331, 350, 372 КПК України,

ухвалив:

Клопотання прокурора задоволити.

ОСОБА_5 обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Визначити строк дії ухвали про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою шістдесят днів з 01 листопада 2016р. до 30 грудня 2016 року.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави п`ять розмірів мінімальної заробітної плати, що становить 7250 (сім тисяч двісті п`ятдесят) грн.

У разі внесення ОСОБА_5 застави, покласти на неї такі обов`язки:

-прибувати до Стрийського міськрайонного суду Львівської області у визначені судом дату та час;

-не відлучатися з м. Стрия Львівської області без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Попередити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачена, будучи належним чином повідомленою, не з`явилася за викликом до суду без поважних причин чи не повідомила про причини своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий-суддя ОСОБА_1