Справа № 713/924/16-к
Провадження №1-кс/713/54/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01.06.2016 м. Вижниця
Слідчий суддя Вижницького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вижниця клопотання слідчого СВ Вижницького ВП Сторожинецького ВП ГУНП України в Чернівецькій області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та жителя АДРЕСА_1 , не одруженого, з середньою освітою, не працюючого, раніше судимого 07.05.2014 року Косівським районним судом Івано-Франківської області за ст.ст.185 ч.3, 69 КК України до 1 року 6 місяців обмеження волі,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, -

УСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Вижницького ВП ОСОБА_4 звернувся у суд з клопотанням, погодженим з прокурором, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 ..

У клопотанні посилається на те, що в провадженні знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000 219 від 22.04.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

Зазначає, що ОСОБА_5 , 22.04.2016 року, близько 11.00 год., знаходячись в м. Вижниця Чернівецької області, де переслідуючи умисну корисливу мету направлену на незаконне заволодіння транспортним засобом, діючи повторно, вступив в попередню змову із ОСОБА_6 , з метою заволодіння автомобілем.

Того ж дня, близько 02.00 год. ОСОБА_5 та ОСОБА_6 з метою реалізації свого умислу, прибули на АДРЕСА_2 , де на узбіччі проїжджої частини біля вказаного житлового будинку був припаркований автомобіль марки «ВАЗ 2107» д.н.з. НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_7 . Після цього ОСОБА_6 , згідно попередньо розподілених між собою ролей, з метою проникнення в автомобіль опустив скло передньої водійської дверки та піднявши засув замка проник до салону, де зірвав пластиковий корпус замка запалення та шляхом з`єднання дротів (контактів) запустив двигун автомобіля. На викраденому автомобілі зникли з місця вчинення злочину, чим завдали потерпілому ОСОБА_7 матеріальної шкоди на суму 35000,00 грн.

В подальшому, 22.04.2016 року, близько 05.00 год., ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на зазначеному транспортному засобі прибули до господарства ОСОБА_8 , у АДРЕСА_3 , якому за 2500,00 грн. продали вказаний автомобіль, а виручені кошти розділили між собою та розпорядилися на власний розсуд.

Відомості про дану подію 22.04.2016 року було внесено до ЄРДР за №0000219 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України.

31.05.2016 року внесено відомості до ЄРДР по кримінальному провадженні №0000219, щодо кваліфікації злочину, а саме про кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.289 КК України.

31.05.2016 року об 11.00 год. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

Зазначав, що під час допиту підозрюваний ОСОБА_5 вказав на обставини, при яких він вчинив вищевказане кримінальне правопорушення.

Стверджує, що у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 . Кримінальне правопорушення відноситься до категорії тяжкого злочину, оскільки за його вчинення передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Крім того метою та підставою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є позбавлення підозрюваного ОСОБА_5 можливості переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки санкція статті передбачає суворе покарання, а також те, що ОСОБА_5 після вчинення ним злочину, з місця події втік та переховувався від правоохоронних органів в іншому населеному пункті, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (впливати на свідків), вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, що виключає застосування навіть запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Вказане свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 підтримали клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою не заперечував.

Заслухавши прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, документів, суд дійшов до висновку, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч.1ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У ході розгляду клопотання встановлено, що 22.04.2016 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000219 внесено запис про кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.289 КК України.

Повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.289 ч.2 КК України та пам`ятка про процесуальні права та обов`язки вручені ОСОБА_5 31.05.2016 року об 11.00 год.

Копію клопотання ОСОБА_5 отримав 31.05.2016 року о 17.00 год.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 суд враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Згідно даних копії повідомлення про підозру та з доданих до клопотання матеріалів вбачається, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.289 ч.2 КК України.

Також прокурором доведено обставини, передбачені п.2 ч.1 ст.194 КПК України, а саме наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 цього Кодексу, зокрема, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки з місця вчинення злочину втік та переховувався від правоохоронних органів, зареєстрований та проживає у с. Тюдів Косівського району Івано-Франківської області, має паспорт громадянина України для виїзду за кордон, що не виключає можливості виїхати за межі України, а також незаконно впливати на свідків чи вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки раніше судимий.

Суд враховує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, раніше судимий, по місцю проживання в с. Тюдів Косівського району Івано-Франківської області характеризується посередньо, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває.

Вказані обставини у своїй сукупності виключають застосування до підозрюваного ОСОБА_5 інших більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином прокурором доведено обставини, передбачені пп.1, 2, 3 ч.1 ст.194 КПК України, а саме: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_5 ; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 цього Кодексу, зокрема, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків та переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше правопорушення, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні. За вказаних обставин суд дійшов до висновку про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Разом з тим, відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Таким чином задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та враховуючи відсутність доказів того, що злочин, у вчиненні якого він підозрюється не вчинений із застосуванням насильства чи погрози його застосування, не спричинив загибель людини, запобіжний захід у вигляді застави йому раніше не обирався і не був порушений, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Так, згідно вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати.

Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 , а також те, що він раніше судимий, не одружений, не працює, неповнолітніх дітей не має, суд вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч.5 ст.182 КПК України у розмірі 40 (сорока) розмірів мінімальної заробітної плати, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, суд вважає за необхідне відповідно до норм ч.3 ст.183 та ч.5 ст.194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: - прибувати до слідчого СВ Вижницького ВП ОСОБА_4 із встановленою останнім періодичністю або за викликом у зв`язку з реалізацією завдань кримінального провадження, зокрема, для проведення процесуальних дій; цілодобово не залишати місце постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора, або суду; не відвідувати місця де здійснюється продаж алкогольних напоїв.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 184, 192-194, 196, 197, 200, 202, 206, 395 КПК України, Суд, -

УХВАЛИВ:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту взяття під варту з 11 год. 00 хв. 01 червня 2016 року. Строк дії ухвали - до 11 год. 00 хв. 30 липня 2016 року.

Розмір застави визначити у межах 40 (сорока) мінімальних заробітних плат в сумі 58000,00 грн. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена, як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: одержувач ТУ ДСА в Чернівецькій області, код 26311401, банк одержувача ГУ ДКУ у Чернівецькій області МФО 856135, р/р 0089.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого СВ Вижницького ВП ГУНП України в Чернівецькій області ОСОБА_4 із встановленою періодичністю або за викликом у зв`язку з реалізацією завдань кримінального провадження, зокрема, для проведення процесуальних дій;

2) цілодобово не залишати місце постійного проживання с. Тюдів Косівського району Івано-Франківської області без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

3) не відвідувати місця де здійснюється продаж алкогольних напоїв.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Вижницького районного суду Чернівецької області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Чернівецької області протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1