Комінтернівський районний суд м. Харкова
Номер провадження №1-кс/641/773/2016 Справа №641/3072/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 квітня 2016 року Комінтернівський районний суд м. Харкова
у складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю слідчого ОСОБА_3
В С Т А Н О В И В :
До суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ Комінтернівського ВП ГУ НП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Комінтернівського відділення Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: ліхтарик, полотно ножівки та рукавички, які було вилучено під час огляду місця події 05.04.2016 року, проведеного за адресою: м. Харків, парк «Машинобудівників», вул.. Плеханівська, 134.
В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що 05.04.2016 року до ЧЧ Комінтернівського ВП ГУ НП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що біля парку «Машинобудівників», розташованого по вул. Плеханівській, 134 в м. Харкові. Біля оглядового пристрою затриманий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,Ю який намагався викрасти кабель ТПП 100Х2Х0,5, який належить АК «Харківобленерго» в кількості 120 метрів, однак, був затриманий працівниками поліції.
05.04.206 року, в ході проведення огляду місця події, в присутності двох понятих, біля каналізаційного колодязя, розташованого вздовж парку «Машинобудівників», а саме - по вул. Морозова в м. Харкові був виявлений ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого вилучено 120 метрів кабелю ТПП 100х2х0,5 належного АК «Харківобленерго», маючого зрізи з обох боків, а також ліхтарик, металеве полотно від ножівки та рукавиці.
Кабель в кількості 120 метрів був 05.04.2016 повернутий під зберігальну розписку інженеру АК «Харківобленерго».
Допитаний в якості свідка ОСОБА_7 пояснив, що працює інженером на АК «Харківобленерго». 05.04.2016 року приблизно о 04 годині йому подзвонила чергова по АК «Харківобленерго» та повідомила, що спрацювала сигналізація кабелю зв`язку, який йде від парку «Машинобудівників» по ПС Артема. Прибувши на вказане місце він побачив працівників поліції, які знаходились біля колодязя та невідомого чоловіка, який назвався ОСОБА_6 , біля якого на землі лежав кабель ТПП 100х2х0,5 довжиною 120 метрів, належний АК «Харківобленерго», а також ліхтарик, полотно ножівки та рукавиці. Костиркін пояснював, що в каналізації зрізав кабель, який хотів здати на металобрухт, але був затриманий працівниками поліції.
05.04.2016 року АК «Харківобленерго» надано заяву про факт виявлення крадіжки кабелю ТПП 100х2х0,5 довжиною 120 метрів на суму приблизно 30 тис. грн.
Під час досудового розслідування встановлені обставини, які дають підстави вважати, що вилучені в ході огляду місця події у ОСОБА_6 : ліхтарик, полотно ножівки та рукавиці - є знаряддям вчиненого кримінального правопорушення, що підтверджується: протоколом заяви АК «Харківобленерго» про вчинення кримінального правопорушення, протоколом заяви АК «Харківобленерго» про вчинення кримінального правопорушення, протоколом огляду місця події, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення.
У судовому засіданні слідчий клопотання підтримала в повному обсязі.
ОСОБА_6 та в судове засідання не з`явились, причину неявки суду не повідомили, про дату час слухання справи повідомлені своєчасно і належним чином.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання, заслухавши пояснення слідчого, дослідивши додані до клопотання документи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню.
Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Так, відповідно п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
У відповідності до положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 КПК);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення.
Слідчий суддя вважає, що слідчим доведено, що вказані речі набуті в ході вчинення кримінального правопорушення та є предметом кримінального правопорушення.
Керуючись вимогами ст. ст. 167,170,172, 173 КПК України, -
У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Комінтернівського ВП ГУ НП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Комінтернівського відділення Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покладається на старшого слідчого СВ Комінтернівського ВП ГУ НП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_3 та прокурора Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя- ОСОБА_1