"14" липня 2016 р. Справа № 363/2388/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 липня 2016 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3

захисника: ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду в м. Вишгород обвинувальний акт по кримінальному провадженню №0000028 відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 366 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
До Вишгородського районного суду Київської області від прокурора Вишгородського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні №0000028 відносно ОСОБА_5 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 366 КК України.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні висловив думку про можливість призначення справи до розгляду у відкритому судовому засіданні, зазначив, що справа підсудна Вишгородському районному суду Київської області, підстав для її зупинення чи закриття немає, підстав для повернення обвинувального акту також не вбачається.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заявив клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, оскільки даний акт не відповідає вимогам ст.91, 291 КПК України. Зазначив, що обвинувальний акт не містить формулювання обвинувачення, міститься низка суперечностей, зокрема стосовно узгодженості кримінально-правової кваліфікації діянь обвинуваченого та фактичних обставин провадження. Також, досудовим слідством не встановлено обставини, які підлягають доказуванню, а саме: час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення. У зв`язку з чим, просить клопотання задовольнити та повернути обвинувальний акт прокурору для усунення вказаних недоліків.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника, також просив повернути обвинувальний акт прокурору.

Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши обвинувальний акт з додатками, суд приходить до висновку, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.

Згідно п. 13 ч. 1 ст.3 КПК України, обвинувачення це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом. Процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування, відповідно до положень ч. 4 ст.110 КПК України є обвинувальний акт, який повинен відповідати вимогам, передбаченим у ст.291 КПК України. Частини 5 та 7 п. 2 ст.291 КПК України передбачають, що формулювання обвинувачення в обвинувальному акті викладається після викладу фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, та правової кваліфікації кримінального правопорушення з посилання на положення закону і статті (частини статті) закону України з зазначенням, встановленого відповідно до вимог даного КПК України розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року №3477-УІ, суди України при розгляді справ застосовують конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у справі «Абрамян проти Росії» від 09.10.2008 року зазначив, що у тексті підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції вказано на необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню обвинувачення особі, стосовно якої порушено кримінальну справу. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час судового розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення. Крім того Європейський суд з прав людини нагадує, що положення зазначеного вище підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення, а також про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду.
Право людини на законність прийнятих рішень також закріплено у національному законодавстві. Зокрема у ст.9 КПК України згідно якої прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, зокрема надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Разом з тим, згідно вимог ст.91 КПК України у кримінальному провадженні обов`язковому доказуванню підлягають: подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення, вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою для закриття кримінального провадження.

При дослідженні обвинувального акту судом встановлено, що згідно змісту обвинувального акту, фактичні обставини кримінального провадження, які прокурор вважає встановленими за ч.1 ст.366 КК України, викладені поверхово, не конкретно, формулювання обвинувачення в цілому є неконкретним і не містить обставин, що підлягають доказуванню відповідно до статті 91 КПК України, взагалі не визначено даних про подію правопорушення, зокрема час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення.

Також, при дослідженні обвинувального акту судом встановлено, що обвинувачення відносно ОСОБА_5 за ч.1 ст.366 КК України сформульовано як службове підроблення, тобто складання і видача завідомо неправдивих офіційних документів, а також внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, проте згідно змісту ч.1 ст.366 КК України, складом злочину є складання, видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей. Тобто фактичні обставини кримінального правопорушення та правова кваліфікація не узгоджується з формулюванням обвинувачення.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.291 КПК України, обвинувальний акт повинен мітити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

З аналізу даної норми вбачається, що обвинувальний акт повинен містити три складових, із дослідженого обвинувального акту вбачається, що такі складові, у розумінні п.5 ч.2 ст.291 КПК України, у повному обсязі, відсутні.

Виклад фактичних обставин не може одночасно вважатись і підміняти собою формулювання обвинувачення, як помилково дійшов прокурор, яким складено, затверджено та підписано обвинувальний акт.
Відповідно до ст. 314 ч. 3 п. 3 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

На підставі викладеного суд вважає за необхідне повернути прокурору обвинувальний акт по кримінальному провадженню №0000028 відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 366 КК України, оскільки він не відповідає вимогам до нього, викладеним у ст. 291 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.291, 314-317, 372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
Обвинувальний акт по кримінальному провадженню №0000028 відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 366 КК України повернути прокурору.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Київської області через Вишгородський районний суд Київської області протягом 7 днів з дня її проголошення.

Головуючий ОСОБА_1