Слідчий в поданому клопотанні просив слідчого суддю накласти арешт на видаткову частинку розрахункових рахунків № НОМЕР_1 (українська гривня) та відкритий в ПАТ «ПУМБ» (МФО 334851).
В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, наведених в клопотанні.
Слідчий суддя на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України вважає за можливе розглянути дане клопотання без повідомлення власника майна, оскільки, це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Заслухавши пояснення слідчого, вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Згідно з положеннями ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Так встановлено, що ПрАТ «СК «Планета» здійснює діяльність на страховому ринку. Фактично вказана діяльність полягає в переведенні безготівкових коштів в готівку для ряду підприємств та організацій м. Києва з метою ухилення від оподаткування з податку на прибуток підприємств шляхом використання особливостей діяльності на страховому ринку.
Також слідством встановлено, що кошти, які клієнти перераховують на адресу ПрАТ «СК «Планета» під виглядом страхових платежів в подальшому фактично знімаються готівкою та передаються підприємствам реального сектору економіки замовникам протиправних операцій посадовими особами вищевказаними особами за вирахуванням відсотку надання протиправної послуги.
Крім того допитано головного бухгалтера ПрАТ «СК «Планета» ОСОБА_5 , яка повідомила що є головним бухгалтером даної страхової компанії, про те відповідно до матеріалів НСРД встановлено, що ОСОБА_5 та директор ПрАТ «СК «Планета» ОСОБА_6 є номінальними службовими особами ПрАТ «СК «Планета».
Так, відповідно до документів електронної податкової звітності (Декларацій з податку на прибуток підприємства) встановлено, що загальна сума відрахувань, що надійшли на адресу ПрАТ «СК «Планета» на протязі 2014 р. складає 545,999 млн. грн., за 2015р. - 1 013 301 042 грн.
Орієнтовна сума ухилення від оподаткування з податку на прибуток за 2014 рік складає не менш 16,73 млн. грн.
Підтвердженням того, що ПрАТ «СК «Планета» та ТДВ «СК «Хортиця» створені для надання послуг по ухиленню від сплати податків живому сектору економіки, являється той факт, що страхова компанія повинна мати в себе резерв коштів, які у разі настання страхового ризику повинні бути виплачені на адресу застрахованої особи (юридичної або фізичної), однак фактично всі кошти які надходять від застрахованих осіб в адресу страхової компанії виводяться з її рахунків та в подальшому здійснюється їх обготівкування, під виглядом купівлі цінних паперів.
Тобто фактично страхові ризики, які страхують клієнти ніколи не настають, а фактично націлені на завищення валових витрат таким, чином ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Зважаючи на викладене вище, з ураховуючи вимог ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки слідчим було доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, а тому потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого та може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся із клопотанням про арешт майна.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на видаткову частинку розрахункових рахунків № НОМЕР_1 (українська гривня) та відкритий в ПАТ «ПУМБ» (МФО 334851).
Зобов`язати службових осіб ПАТ «ПУМБ» (МФО 334851) негайно надати до СУ ФР ДПІ у Солом`янському районі ГУ ДФС у м. Києві, або за дорученням слідчого оперативним співробітникам відомості щодо залишку грошових коштів на рахунку та в подальшому надавати відомості щодо залишку грошових коштів за письмовим запитом слідчого СУ ФР ДПІ Солом`янському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 .
Ухвала про арешт майна виконується негайно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_1