Справа № 456/3204/16-к
Провадження № 1-кс/456/701/2016
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу
22 жовтня 2016 року

Слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого ОСОБА_5 , погодженого з прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за реєстраційним №0002234 від 20.10.2016р., відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з повною вищою освітою, неодруженого, працюючого черговим по переїзду в ВП «Стрийська станція», згідно ст. 89 КК України вважається таким, що немає судимості,
встановив:

Відповідно до поданого клопотання, ОСОБА_6 19.10.2016 року, близько 23 години 15 хвилин, знаходячись за адресою: Львівська область, м.Стрий, вул.Нижанківського,22 біля цілодобового магазину «Продукти», на ґрунті особистих неприязних відносин, які виникли раптово, діючи умисно з метою заподіяння тілесних ушкоджень, підійшов до ОСОБА_7 та наніс один удар кулаком правої руки у верхню частину обличчя, в результаті якого останній впав, вдарився головою до бетонного покриття та втратив свідомість. Внаслідок завданого удару ОСОБА_7 було спричинено тілесні ушкодження, що згідно висновку судово-медичної експертизи №547 від 21.10.2016 року відносяться до тяжкого тілесного ушкодження по ознаці небезпеки для життя в момент спричинення.

21 жовтня 2016 року слідчим Стрийського ВП ГУНП у Львівській області повідомлено ОСОБА_6 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

У клопотанні слідчий, за погодженням з прокурором, просить застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою мотивуючи тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, окрім того досудовим розслідуванням встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що останній може вчинити дії зазначені у вказаній статті. Зокрема, підозрюваний ОСОБА_6 після вчинення ним кримінального правопорушення покинув місце події та не вжив заходів для надання потерпілому допомоги, вчинив кримінальне правопорушення, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала.

Підозрюваний проти задоволення клопотання заперечив суду пояснивши, що під час конфлікту, який виник біля магазину, друг потерпілого почав здійснювати постріли з травматичного пістолету. З метою захисту себе та намагаючись покинути місце події, щоб не зазнати ушкоджень, він відштовхнув потерпілого, який був у нього на шляху та, в цей момент, намагався щось дістати з внутрішньої кишені. Він думав, що потерпілий також дістає зброю. Просить застосувати до нього більш м`який захід, оскільки він має постійне місце праці та має намір відшкодувати потерпілому завдані збитки.

Захисник проти задоволення клопотання заперечила суду пояснивши, що наведені в клопотанні ризики не обґрунтовані, тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту з обмеженням покидати місце проживання з 20 год. по 08 год., оскільки підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, а саме постійно проживає в цивільному шлюбі з дружиною, разом з ними проживають його дочка з чоловіком, має постійне місце роботи протягом 11 років, позитивно характеризується за місцем проживання та праці, має намір відшкодувати завдані збитки.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, 20.10.2016р. до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

За змістом закону тримання під вартою як запобіжний захід може бути застосовано лише у разі, якщо прокурор наявною сукупністю дозволених законом при прийнятті даного рішення засобів доказування доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим в ст. 177 КПК. Неможливість запобігти даним ризикам слід розуміти як недостатність інших запобіжних заходів для того, щоби убезпечити їх настання.

Відповідно до п. 4 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України (сукупність наявних на даний час доказів припущення про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення) свідчить, зокрема: протокол огляду місця поді від 20.10.2016р., протокол проведення слідчого експерименту від 20.10.2016р., висновок експерта №547 від 21.10.2016р., протокол одночасного допиту осіб від 21.10.2016р., протоколи допиту свідка ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

Ризиками, які дають підстави слідчому судді обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою слід вважати: можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, які обґрунтовуються тим, що підозрюваний покинув місце події не надавши першої допомоги потерпілому та не викликавши швидку допомогу, раніше притягався до кримінальної відповідальності, частково визнає вину у вчиненому.

Наведені захисником доводи та обґрунтування для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту не спростовують висновків суду щодо наявності вищенаведених ризиків, встановлених в судовому засіданні в порядку ст.177 КПК України, та неможливості застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам.

Беручи до уваги тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, дані про його особу, а саме, що згідно ст. 89 КК України він вважається таким, що немає судимості, за місцем проживання характеризується посередньо, за місцем роботи характеризується позитивно, зважаючи на необхідність виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також на доведеність прокурором наявності всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, суд вважає за необхідне обрати підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Зважаючи на вимоги ч. 3 ст. 183 КПК України, а також обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, визначити заставу в розмірі двадцяти трьох розмірів мінімальної заробітної плати, який буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 372 КПК України,

ухвалив:

Клопотання задоволити.

ОСОБА_6 обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Визначити строк дії ухвали про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою шістдесят днів з 22 жовтня 2016р. до 22 грудня 2016 року.

Визначити ОСОБА_6 розмір застави двадцять три розміри мінімальної заробітної плати, що становить 33350 (тридцять три тисячі триста п`ятдесят) грн.

У разі внесення ОСОБА_6 застави, покласти на нього такі обов`язки:

-прибувати до слідчого Стрийського ВП ГУНП у Львівській області в даному кримінальному провадженні за першою вимогою;

-не відлучатися з м. Стрия Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

Попередити ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Львівської області протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Слідчий суддя ОСОБА_1