28.04.2016 Справа № 756/5625/16-к
Унікальний номер № 756/5625/16-к
Провадження № 1-кс/756/730/16
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 квітня 2016 року м.Київ

Оболонський районним суд м. Києва у складі:

слідчого судді: ОСОБА_1

при секретарі : ОСОБА_2
за участю захисника: ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Оболонського районного суду м. Києва клопотання предстаника цивільного позивача- адвоката ОСОБА_4 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:
26 квітня 2016 року до суду надійшло клопотання представника цивільного позивача - адвоката ОСОБА_4 про арешт майна.

В обґрунтування клопотання заявник вказує, що в провадженні Оболонського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0011851 від 31.12.2014 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.205-1 ч.2, ч.2 ст.206,ч.2 ст.206-2,стт.356,ч.1 ст.358 КК України,у вказаному провадженні компанію «LORLEY INVESTMENTS LIMITED»визнано потерпілим та цивільним позивачем, з метою забезпечення цивільного позову просить суд накласти арешт на повітряне судно-вертоліт марки «Agusta A109E»,що належить ТОВ «Амстор».

Заслухавши думку захисника, дослідивши клопотання та додані до нього документи, вважаю, що клопотання слід повернути особі,яка подала для усунення недоліків з наступних підстав.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими обґрунтовуться доводи клопотання.
Виходячи з цього, для арешту на майно особи необхідно встановити правову підставу для накладення такого арешту, достатність доказів, які вказують на вчинення особою кримінального правопорушення (обґрунтована підозра), розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням та цивільного позову, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідно до вимог цього кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
З аналізу вищезазначеної норми вбачається, що арешт може бути накладений лише на майно підозрюваного, обвинуваченого на осіб, які несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Разом з цим, в клопотанні не вказується і до нього не долучено належних та допустимих доказів того, що майно на яке слід накласти арешт належало чи належить підозрюваному по кримінальному провадженню або особам, які в силу Закону повинні нести за нього цивільну відповідальність.
Відповідні документи, що підтверджують наявності кримінального провадження у Слідчому відділі Оболонського ГУ НП в м. Києві за вказаним заявником фактом, що по ній будь кому пред`явлено про підозру у скоєнні злочину, що заявник є по справі потерпілим, цивільним позивачем, що ним заявлено цивільний позов, до особи, яка є власником майна на яке слід накласти стягнення не долучені. Конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним цим майном не долучені.
Метою застосування арешту майна є забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову. При цьому сторона кримінального провадження, яка подає клопотання про арешт майна зобов`язана навести підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна (правову кваліфікацію правопорушення, яке передбачає покарання у вигляді конфіскації майна, докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди).
Разом з цим, у клопотанні не вказано чи є це майно предметом злочинного посягання, чи вилучено воно, чи визнано речовим доказом.
Враховуючи зазначену мету арешту майна, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, має бути співмірною з розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, або ж, якщо метою арешту майна є забезпечення конфіскації, то вартість арештованого майна має узгоджуватись із санкцією статті, яка передбачає покарання за злочин, у вчиненні якого підозрюється чи обвинувачується особа.
Разом з цим, у клопотанні вказується приблизна вартість майна на яке слід накласти арешт, а його реальна ринкова вартість не зазначена, відповідних доказів щодо цього не долучено(висновку експертизи).

Згідно ч.3 ст.171 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог цієї статті, повертає його особі, яка подала клопотання та встановлює строк у 72 години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Враховуючи вищевикладене, клопотання слід для усунення недоліків.

Керуючись ст. 132, 167, 168, 170, 172, 173, 175 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Повернути адвокату ОСОБА_4 клопотання про арешт майна, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили після її оголошення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1