пр. № 1-кс/759/1924/15
06 травня 2015 року м. Київ
слідчий суддя Святошинського районного суду м.Києва Ул’яновська О.В.,
при секретарі Борщ Р.О.,
Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи ТОВ «Укргазтех» у період з 01.09.2012 р. по 31.12.2013 р. ухилилися від сплати податку на додану вартість на загальну суму 10790272 грн. 11 коп. шляхом створення видимості проведення господарської діяльності з рядом підприємств з ознаками фіктивності ТОВ «Капромбуд» (код ЄДРПОУ 37982640). Також встановлено, що в схемі ухилення від сплати податків окрім ТОВ «Капромбуд» використовується ряд інших фіктивних СГД одними з яких є ТОВ «Арете груп», ТОВ «Укркредос», ТОВ «Фідо Консалт».
Допитаний в ході досудового слідства керівник ТОВ «Капромбуд» (код ЄДРОПУ 37982640) гр. Ткач М.Ю. повідомив, що до реєстрації та фінансово-господарської діяльності підприємства немає жодного відношення. Будь-яких договорів з іншими підприємствами не укладав та не підписував.
Крім того, в ході досудового слідства встановлено, що ТОВ «Кампромбуд» входить до транзитно-конвертаційної групи підприємств, які використовуються невстановленими особами задля формування схемного податкового кредиту підприємствами реального сектору економіки. Так. поряд з ТОВ «Кампромбуд» незаконну діяльність проводять ТОВ «Укркредос», ТОВ «Фрутарт», ТОВ «Малті Трейд», ТОВ «Марвел-17», ТОВ «Енергосервіс», ТОВ «ЦЗФ Сєвєрная», ТОВ «Ното», ТОВ «Фідо Консалт», ТОВ «Аотей Груп», ТОВ «Олімпус Трейд», ТОВ «Металіст-А» та інші.
Також встановлено, що допитано в якості свідка директора ТОВ «Фідо консалт» Кучковського Я.М. який надав покази проте, що не має жодного відношення до фінансово-господарської діяльності ТОВ «Фідо консалт» та інших ФСПД, які зареєстровані на його ім’я.
Слідчий просив не викликати представника ЦФ ПАТ «Кредобанк», оскільки існує реальна загроза зміни чи знищення майна, на яке необхідно накласти арешт.
Слідчий в судове засідання не з’явився, причин неявки не повідомив. Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Обґрунтовуючи підстави для накладення арешту, слідчий зазначає, що кошти , які ТОВ «Фідо Консалт» отримало внаслідок проведення незаконної діяльності, можуть бути перераховані на розрахункові рахунки інших юридичних осіб, що призведе до їх втрати і унеможливить встановлення причетних до злочину осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Зазначена норма встановлює вичерпний перелік осіб, на майно яких може бути накладено арешт – це 1) підозрюваний; 2) обвинувачений; 3) особи, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Частиною 2 статті 170 КПК України встановлено, що слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Згідно наведеної норми, другою умовою для накладення арешту є те, що майно особи, яка відповідає вимогам ч. 1 ст. 170 КПК України, відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов'язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, яке їх було повністю або частково перетворено.
Слідчим не надано жодних доказів того, що майно, на яке він просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.
Частиною 3 статті 170 КПК України встановлено, що арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
У силу наведеної норми, арешт може бути накладений з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову на майно, що перебуває у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
У даному випадку клопотання про арешт майна подане виключно з метою виконання вироку в частині забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.
Проте, на даний час цивільного позову в кримінальному провадженні не подано, санкція ч. 3 ст. 190 КК України не передбачає конфіскації майна, власник не жилих приміщень не має процесуального статусу підозрюваного, обвинуваченого або особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а тому відсутні правові підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.
В силу ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.
Враховуючи наведене, у задоволенні клопотання необхідно відмовити, оскільки слідчим не доведено необхідності та обґрунтованості арешту майна.
Керуючись ч. ч. 1, 2 ст. 170, ч. ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду м. Києва протягом п'яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Слідчий суддя Святошинського
районного суду м. Києва Ул’яновська О.В.