Машівський районний суд Полтавської області
Справа № 540/183/16-к
Номер провадження 1-кс/540/27/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28.01.2016 смт Машівка

Слідчий суддя Машівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1

за участю: секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Машівка клопотання старшого слідчого Машівського ВП Карлівського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , -

в с т а н о в и л а :

органом досудового розслідування ОСОБА_6 підозрюється в тому, що він вночі 25.01.2016р. діючи повторно, за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_7 , умисно, з корисливою метою, шляхом злому прибойця на дверях проникли до погрібника належному потерпілому ОСОБА_8 в АДРЕСА_1 , звідки таємно викрали 2 каністри з гербіцидом, цим завдали потерпілому матеріальну шкоду на суму 6000 грн.

Крім цього, 26.01.2016р. о 00.06 год. ОСОБА_6 , повторно, за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_7 , умисно, з корисливою метою, шляхом пролому стіни проникли до приміщення магазину № 4 ФОП ОСОБА_9 в АДРЕСА_1 , звідки намагалися викрасти товарно-матеріальні цінності (далі ТМЦ) та кошти, однак свій умисел не довели до кінця з причин, що не залежали від їх волі, оскільки були сполохані охоронною сигналізацією та були помічені потерпілими, але через 4 години були затримані.

Дії ОСОБА_6 кваліфіковані:

-за ч.3 ст. 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднана з проникненням до іншого приміщення;

-за ч.3 ст.15, ч.3 ст. 185 КК України, як незакінчений замах на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинений повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням до іншого приміщення.

27 січня 2016 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні вказаних злочинів (а.с. 17-18).

26 січня 2016 року о 04.00 год. ОСОБА_6 був затриманий слідчим на підставі ч.4 ст. 208 КПК України (а.с. 32-33).

В той час захисник підозрюваного посилається на порушення права на захист останнього, оскільки йому була оголошена підозра та проведено допит без участі адвоката.

Даючи оцінку доводам захисту в цій частині, суд виходить з наступного.

Так, відповідно до ч.4 ст. 213 КПК України, уповноважена службова особа, що здійснила затримання, зобов`язана негайно повідомити про це орган (установу), уповноважений законом на надання безоплатної правової допомоги.

З протоколу затримання вбачається, що ОСОБА_6 був затриманий після вчинення замаху на крадіжку з магазину в с. Сонячне у кримінальному провадженні № 0000027 від 26.01.2016р., у зв`язку з чим на підставі ст. 213 КПК України йому було надано захисника (а.с.34).

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 278 КПК, письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню.

З матеріалів клопотання вбачається, що підозрюваний Новицький від послуг призначеного захисника ОСОБА_5 не відмовлявся, і хоча в допиті зазначено, що він не виявив бажання на участь захисника, але в судовому засіданні повідомив, що відмовився давати показання згідно ст. 63 Конституції України, оскільки був відсутній захисник.

Частиною 2 ст. 46 КПК України передбачено, що неприбуття захисника для участі у проведенні певної процесуальної дії, якщо захисник був завчасно попереджений про її проведення, і за умови, що підозрюваний, обвинувачений не заперечує проти проведення процесуальної дії за відсутності захисника, не може бути підставою для визнання цієї процесуальної дії незаконною, крім випадків, коли участь захисника є обов`язковою.

В матеріалах клопотання відсутні документи, які б свідчили, що захисник був повідомлений про проведення процесуальної дії - оголошення підозри і не прибув за викликом, як і заяви підозрюваного про оголошення йому підозри без участі захисника, а відтак з огляду на ч.2 ст. 46 КПК України, суд вважає, що оголошення підозри та допит підозрюваного за вказаним епізодом були проведені незаконно з порушенням права на захист, що згідно ст. 87 КПК України свідчить про те, що ці докази є недопустимими.

Разом з тим, оскільки за епізодом крадіжки з погреба Рибалки, Новицький не затримувався, а відтак суд, вважає, що оголошення підозри за вказаним епізодом без участі захисника, його право на захист порушено не було, оскільки згідно ст. 52 КПК участь захисника не була обов`язковою, а тому в частині надання оцінки доводам клопотання, суд буде виходити виключно з матеріалів, що стосуються вказаного епізоду злочину.

В обґрунтування клопотання, як на підставу застосування вказаного запобіжного заходу, прокурор та слідчий посилаються на наявність ризиків, передбачених пп. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Заслухавши думку прокурора та слідчого, які наполягають на задоволенні клопотання з наведених у ньому підстав, думку підозрюваного та захисника, які з клопотанням не погоджується, оскільки вважають за можливе застосувати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту, дослідивши докази у справі, суд приходить до наступного висновку.

Так, з досліджених матеріалів вбачається, що підозра ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 185 ч.3 КК України обґрунтовується: витягом з кримінального провадження № 0000028 від 26.01.2016р., заявою та протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 про вчинення крадіжки гербіцидів з його погрібника в с. Сонячне Машівського району; протоколом огляду місця події в ході якого виявлені сліди проникнення до погрібника, поясненнями Новицького наданими в судовому засіданні, про вчинення крадіжки гербіцидів та намагання вчинити крадіжку з магазину та повне визнання вини за цими епізодами (а.с. 4-8, 10, 12-13, 15-16).

Таким чином, зазначені обставини дають підстави для обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ст. 185 ч. 3 КК України.

Даючи оцінку доводам сторони обвинувачення про наявність ризиків, які є метою застосування запобіжного заходу та забезпечення виконання обов`язків підозрюваним, суд враховує, що він вважається не судимим, оскільки хоча і має три судимості, але вони погашені, в той час у даний час відносно нього на розгляді Карлівського районного суду за обвинувальним актом від 15.10.2015р. перебуває кримінальне провадження у якому він обвинувачується у вчиненні 20.07.2014р. та 07.10.2015р. злочинів, передбачених ст. ст. 185 ч.3 та 263 ч.1 КК України (а.с. 30-31), тобто вказані обставини свідчать, що незважаючи на наявність незавершеного кримінального провадження, він знову підозрюється у вчиненні корисливого злочину, а відтак суд вважає, що зазначені обставини свідчать про те, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, суд приходить до висновку про існування ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Натомість суд вважає, що наявність ризику про можливість переховування Новицького від слідства та суду не підтверджена, оскільки докази за епізодом затримання його після вчинення замаху на викрадення з магазину за яким він переслідувався визнані недопустимими. В той час посилання органу досудового розслідування на ухвалу слідчого судді Карлівського районного суду від 16.10.2015 про застосування йому запобіжного заходу у виді домашнього арешту в строк до 16.12.2015р., не свідчить про порушення ним обов`язків під час виконання ухвали суду і ці обставини підозрюваний заперечує.

Відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, слідчий суддя на підставі наданих сторонами матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, що стосуються тяжкості покарання, особи підозрюваного, обвинуваченого, дотримання ним обраних раніше запобіжних заходів, повідомлення про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення і розміру шкоди.

Так, крім наявності встановленого ризику, суд враховує те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання до 6 років позбавлення волі; розмір шкоди завданий потерпілому, який є значним та складає 6000 грн; що він ніде не працює; має задовільний стан здоров`я, проживає в АДРЕСА_2 , спільно з сестрою та її сім`єю, хоча в довідці сільської ради від 26.01.1016р.за № 20 вказано, що він проживає у співмешканки, але вказаний факт підозрюваний заперечив (а.с. 20-24).

Вирішуючи питання про можливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, суд вважає, що неможливо застосувати до нього заставу, оскільки він ніде офіційно не працює, стабільного доходу та майна для можливості внесення застави немає, осіб, які б могли за нього поручитися немає, що свідчить про відсутність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді особистої поруки. Крім цього, з огляду на встановлений судом ризик, щодо можливості вчинити ним інше кримінальне правопорушення, те, що він заздалегідь ще у жовтні 2015 року приїздив в с. Сонячне з метою оглянути магазин для можливості вчинення крадіжки, що свідчить про його небажання стати на шлях виправлення, а тому, суд не вбачає підстав для застосування до нього запобіжних заходів у виді особистого зобов`язання та домашнього арешту, оскільки вони не зможуть забезпечити належну його процесуальну поведінку.

Таким чином, враховуючи наявний ризик та особу підозрюваного, суд вважає, що прокурором доведено обставини, передбачені пп. 1-3 ч.1 ст. 194 КПК України, щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 злочину, передбаченого ст. 185 ч.3 КК України і ризику, визначеного п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України та обставин щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, а тому приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, терміном 60 діб, відрахувавши вказаний строк з часу затримання з 04.00 год. 26.01.2016р., оскільки він з-під варти звільнений не був.

Разом з тим, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, враховуючи те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, суд вважає за необхідне визначити йому розмір застави, який на думку суду буде достатнім для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених пп.1-3 ч.5 ст. 194 КПК України у розмірі 40 мінімальних заробітних плат, що складає 55120 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 183, 194 КПК України, -

у х в а л и л а:

клопотання про застосування до ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ст. 185 ч.3 КК України запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб.

Термін дії ухвали закінчується о 04.00 год. 26 березня 2016 року.

Визначити ОСОБА_6 заставу в розмірі 40 мінімальних заробітних плат, що складає 55120 грн (депозитний рахунок № 0622 в ГУ ДКСУ в Полтавській області, код ЗКПО 26304855, МФО 831019, отримувач ТУ ДСА України в Полтавській області, назва суду Машівський районний суд, ухвала слідчого судді Машівського районного суду).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч.5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_6 у разі внесення застави наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого щовівторка та щочетверга;

2) не відлучатися із населеного пункту в якому він зареєстрований ( АДРЕСА_2 ) без дозволу слідчого або суду;

3) повідомляти слідчого чи суд про зміну свого місця проживання.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави, але в межах строків досудового розслідування.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_6 вважатиметься таким до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого Машівського ВП Карлівського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним у той же строк з моменту вручення копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а у випадку її оскарження, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя: