Головуючий суддя в суді І інстанції
Справа № 1-6/11
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 листопада 2015 року Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючої судді: ОСОБА_1

з участю: секретаря: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_4 про зняття арешту з будинку,-

ВСТАНОВИВ:
23.09.2015 до Ржищівського міського суду надійшла заява ОСОБА_4 про зняття арешту з будинку, в якій останній просить суд зняти арешт з його будинку, який був накладений слідчим ОСОБА_5 .

В судовому засіданні засуджений ОСОБА_4 заяву про зняття арешту з будинку підтримав в повному обсязі.

Прокурор в судовому засіданні заперечив проти задоволення даної заяви.

Судом встановлено, що вироком Ржищівського міського суду Київської області від 13.12.2011 ОСОБА_4 визнано винним у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України та засуджено до 3 років позбавлення волі з позбавленням права займати посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій на 3 роки, з іспитовим строком на 2 роки та стягнено збитки завдані Київському обласному археологічному музею в розмірі 82092,58 грн., який набув чинності і був звернутий до виконання.

Вислухавши засудженого, прокурора, дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з п. 9 Перехідних положень Кримінального процесуального кодексу України запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Враховуючи викладене, вказана справа розглядається Ржищівським міським судом Київської області відповідно до норм Кримінально-процесуального кодексу України 1960 року.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 411 КПК України (в ред. 1960 року), питання зв`язані з виконанням вироку, вирішуються судом у судовому порядку з участю прокурора. В судове засідання, як правило, викликається засуджений, а за його клопотанням і захисник. Якщо питання стосується виконання вироку в частині цивільного позову, викликаються також при необхідності цивільний позивач і цивільний відповідач. Неявка цих осіб не зупиняє розгляду справи.

Судом встановлено, що постановою старшого слідчого Кагарлицької міжрайонної прокуратури ОСОБА_6 від 28.10.2010 було накладено арешт на цінності та інше майно обвинуваченого ОСОБА_4 , де б таке не знаходилося.

Однак, згідно відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 17.11.2015, підставою обтяження нерухомого майна - будинку АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 , є постанова заступника начальника ВДВС Обухівського РУЮ ОСОБА_7 про відкриття виконавчого провадження № 32675001 від 21.05.2012 щодо стягнення збитків, завданих ОСОБА_4 Київському обласному археологічному музею в розмірі 82092,58 грн.

Відповідно до ч. 6 ст. 126 КПК України (в ред. 1960 року) накладення арешту на майно скасовується постановою слідчого, коли в застосуванні цього заходу відпаде потреба.

Арешт на майно ОСОБА_4 було накладено відповідно до постанови державного виконавця, що підтверджується письмовим доказом по справі: інформаційною довідкою від 17.11.2015, а не під час дізнання чи досудового слідства. Порядок зняття арешту з майна особи, накладеного державним виконавцем регулюється Законом України "Про виконавче провадження" та нормами цивільного процесуального законодавства, а не нормами кримінального процесуального законодавства.

За таких обставин, суд не знаходить підстав для задоволення заяви ОСОБА_4 про зняття арешту з будинку.

Керуючись ст. 411 КПК України (в ред. 1960 року), суд,-

ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні заяви ОСОБА_4 про зняття арешту з будинку, - відмовити в повному обсязі.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Ржищівський міський суд Київської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя: