Сахновщинський районний суд Харківської області
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14.07.2015 Справа № 634/668/15-к Провадження № 1-кп/634/91/15

Сахновщинський районний суд Харківської області в складі:

Головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого: ОСОБА_4

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в смт. Сахновщина Харківської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України, -

встановив:

До Сахновщинського районного суду Харківської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 , внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000296 від 02.05.2015 року, у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України.

Суд, заслухавши учасників судового провадження, вивчивши надані суду матеріали, вважає, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору, виходячи з наступного.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, якщо він не відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

У ч. 4 ст. 110 КПК України встановлено, що обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 КПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити виклад обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Так, при викладенні фактичних обставин кримінального правопорушення за ч.1 ст. 122 КК України вказано, що 27.04.2015 року близько 11 години ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись на території свого домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_1 , діючи з прямим умислом, спрямованим на нанесення тілесних ушкоджень, під час сварки з ОСОБА_4 , наніс останньому один удар кулаком правої руки в обличчя, від чого ОСОБА_4 впав на землю на спину, після чого наніс ще один удар кулаком правої руки в обличчя, від чого ОСОБА_4 , після чого ОСОБА_5 наніс останньому, який знаходився вже у лежачому положенні на спині, декілька ударів, один з них зі стрибку з двома ногами, по грудній клітці з права ОСОБА_4 , спричинивши останньому згідно висновку експерта № 126-КР/15 від 05.05.2015 року, тупу травму грудної клітки, перелом правого 4-го ребра з кровопідтіком, які відповідно до п. 2.2.2 «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених Наказом Міністерства охорони здоров`я України № 6 від 17.01.1995. відносяться до категорії середніх тілесних ушкоджень, в тому числі кровопідтік та садна волосяної частини голови, правого підколінника, які відповідно до п. 2.3.5 «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень.

При цьому дії ОСОБА_5 по даному епізоду кваліфіковані за ч. 1 ст.122 КК України, як умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження.

У цьому випадку диспозиція ч. 1 ст. 122 КК України законодавцем викладена у такій редакції: умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження, тобто умисне ушкодження, яке не є небезпечним для життя і не потягло за собою наслідків, передбачених у статті 121 цього Кодексу, але таке, що спричинило тривалий розлад здоров`я або значну стійку втрату працездатності менш як на одну третину.
Отже, пред`явлене обвинувачення за своєю формою є неконкретним, оскільки відсутні обов`язкові кваліфікуючи ознаки цього злочину.
Крім того, відповідно до п.1 ч. 4 ст. 291 КПК України до обвинувального акта додається реєстр матеріалів досудового розслідування, який складається слідчим або прокурором і надсилається до суду. При цьому він має відповідати вимогам ст. 109 КПК України та повинен містити: номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування; вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування. Також у вказаному реєстрі повинні бути вказані всі, без виділення основних або додаткових, процесуальних дій, які були проведені під час досудового розслідування і прийняті по ним процесуальні рішення.
З обставин кримінального правопорушення, які викладені в обвинувальному акту вбачається, що прокурор посилається на висновок експерта, тоді як з реєстру матеріалів досудового розслдідування не видно, що під час досудового розслідування така експертиза проводилася й наявний висновок експерта.
Також з доданого до обвинувального акту реєстру матеріалів досудового розслідування не можливо встановити, яка процесуальна особа його складала ( слідчий чи прокурор), та чи мала вона такі повноваження, оскільки він взагалі ніким не підписаний.
За таких обставин, враховуючи, що до суду надійшов обвинувальний акт, який не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, обвинувальний акт на підставі п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України підлягає поверненню прокурору.

Керуючись ст.ст. 291, 314 КПК України,суд,-

ухвалив:

Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 , внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000296 від 02.05.2015 року, у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України, повернути прокурору прокуратури Сахновщинського району Харківської області.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя: