Ухвала
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" липня 2014 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дніпровського РУГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_4 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Київської обл., українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, в рамках кримінального правопорушення внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0014510 від 05.09.2014 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, -

в с т а н о в и в :
Слідчий СВ Дніпровського РУГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_4 за згодою прокурора прокуратури Дніпровського району м. Києва ОСОБА_3 звернувся в суд з клопотанням про продовження строку тримання під вартою по відношенню до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до чотирьох місяців.

В судовому засіданні, прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити та мотивував його тим, що вина підозрюваного в інкримінованому йому правопорушенні повністю доведена зібраними по кримінальному проваджені доказами, у зв`язку з чим останній може переховуватись від органів досудового розслідування, іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, впливати на свідків, переховуватися від слідства та суду. Крім того, на даний час, неможливо прийняти обґрунтоване рішення по кримінальному провадженню, оскільки необхідно проведення ряд слідчих дій, а саме: провести одночасні допити між ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , встановити додаткових свідків або осіб, які можуть бути приченими до незаконної діяльності пов`язаною із збутом особливо небезпечного засобу опію ацетильованого ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , перевірити оперативним шляхом вказаних осіб на причетність до інших кримінальних правопорушень, в разі чого, встановивши наявність достатніх доказів для підозри даних осіб у вчиненні кримінального правопорушення, відповідно ст. ст. 42,276,277,178 КПК України повідомити ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 по підозру, повідомити підозрюваного про закінчення досудового розслідування, виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Слідчий клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав зазначених у ньому.

Підозрюваний не заперечував проти задоволення клопотання.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного.

Органами досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України

05.09.2014 року відомості по матеріалах було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0014510.

08.05.2014 року - ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

10.05.2014 року слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва підозрюваному продовжено строк тримання під вартою до 06.07.2014 року та визначено заставу у розмірі 97 440 гривень.

26.06.2014 року - ОСОБА_5 повідомлено про зміну підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

03.07.2014 року - прокурором продовжено строки досудового розслідування до 3-х місяців.

04.07.2014 року слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва підозрюваному продовжено строк тримання під вартою до 04.08.2014 року.

30.07.2014 року - прокурором продовжено строки досудового розслідування до 4-х місяців.

Зокрема, як убачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, у зв`язку з чим останній будучи обізнаним з мірою покарання за вчиненні діяння, може переховуватись від органів досудового розслідування, іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, зокрема шляхом впливу на свідків, дасть змогу здійснити належне виконання останнім процесуальних обов`язків.

З положень норм ст. 199 КПК України випливає, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

При цьому, слідчий суддя, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, враховує, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою розумною, не можна вирішувати абстрактно. Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з врахуванням її особливостей. Продовжуване тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу (див. рішення у справі «Єчюс проти Литви», заява № 34578/97, п. 93, ECHR 2000-IX). Подальше існування обґрунтованої підозри у вчиненні затриманою особою злочину є обов`язковою і неодмінною умовою (sine qua non) належності її продовжуваного тримання під вартою рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 219, заява № 42310/04).

Аналогічні висновки ЄСПЛ викладено і у п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року та випливають з ч. 3 ст. 17 КПК України.

З рішення ЄСПЛ від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п. 32, Series А, № 182 убачається, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, слідчий суддя дослідивши, матеріали клопотання, долучені до нього документи та безпосередньо саме кримінальне провадження в оригіналі, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити правопорушення, прямо і непрямо підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, та отримані у порядку встановленому Кримінально процесуальним Кодексом України.

Крім того, ч. 3 та ч. 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

В судовому засіданні встановлено, що строк тримання під вартою підозрюваного закінчується, однак, на даний час, в зазначений строк неможливо закінчити досудове розслідування, оскільки у кримінальному провадженні необхідно провести ще ряд слідчих дій, зокрема: отримати та проаналізувати матеріали справи; повідомити підозрюваного про закінчення досудового розслідування; виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Вказані обставини, які, на даний час, унеможливлюють закінчення досудового розслідування, до закінчення строку дії попередньої ухвали, суд визнає обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим та підтверджуються наявними матеріалами.

При цьому, слідчий суддя вважає не обґрунтованими та не доведеними решту підстав, які б слугувати передумовою для продовження підозрюваному строку тримання під вартою, оскільки у разі доведення факту причетності останнього до вчинення інших (-го) кримінального правопорушення дана обставини за наявності ризиків регламентованих ст. 177 КПК України слугувати самостійної підставою для обрання запобіжного заходу уже у рамках іншого провадження, а проведення одночасного допиту кількох осіб тільки за умов дії даного заходу забезпечення кримінального провадження є недоведеною.

Разом з тим, в даному судовому засіданні, стороною захисту, у супереч положень ст. 132 КПК України, не надано до суду жодних належним та допустимих доказів, які б свідчили про те, що встановлені слідчим суддею ризики при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на даний час, втратили свою актуальність, а особа підозрюваного перестала бути суспільно небезпечною.

В свою чергу, мотиви наведені стороною обвинувачення дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, будучи підозрюваним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, яке за ступенем тяжкості відноситься до тяжких злочинів, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, може переховуватись від органів досудового розслідування, іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, впливати на свідків, що свідчить про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та про неможливість їх уникнення шляхом застосування інших заходів забезпечення кримінального провадження.

За таких обставин, слідчий суддя, враховує той факт, що вчинене підозрюваним кримінальне правопорушення має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, враховуючи що зазначений злочин направлений проти життя та здоров`я людини, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та низки об`єктивних обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, вважає за доцільне, з урахуванням виключних обставин, клопотання слідчого задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 1-2, 7-29, 131-132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 199, 309, 372-376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :
Клопотання - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 4-х місяців, а саме до 04 вересня 2014 року та тримати під вартою в Київському слідчому ізоляторі Державної пенітенціарної служби України.

Розяснити сторонам кримінального провадження, що:

· підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою;

· у разі внесення застави на підозрюваного та застоводавця покладаються права та обов`язки визначені в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою терміном на 2-а місяці з дня внесення застави.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1