УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення обвинувального акту прокурору

№ 336/8955/14-к

пр. 1-кп/336/40/2015

13 січня 2015 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт

по кримінальному провадженню, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 80003941 від 31.10.2014 року,

відносно ОСОБА_5 , яку повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч.2 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Від прокурора прокуратури Шевченківського району м. Запоріжжя Запорізької області до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя надійшов вищевказаний обвинувальний акт.

Такий обвинувальний акт отримано в провадження суду під головуванням судді ОСОБА_1 .

В підготовчому судовому засіданні прокурор зазначив, що обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України, підстав для його повернення прокурору не вбачається, просить призначити справу до судового розгляду, викликавши у відкрите судове засідання всіх учасників підготовчого судового засідання.

Обвинувачена, як і представник потерпілого, протии думку прокурора заперечень не мали, інших клопотань з інших підстав не заявляли.

Заслухавши думки учасників підготовчого судового засідання, перевіривши їх обґрунтованість матеріалами справи, суд дійшов висновку про невідповідність обвинувального акту нормам КПК України та про наявність підстав для його повернення прокурору, виходячи з наступного.

Згідно до ст. 314 ч.3 КПК України в підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний авто прокурору, якщо він не відповідає вимогам кримінального процессуального закону, зазначеним у ст. 291 КПК України.

Відповідно до чч. 1 та 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором та має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер, анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство), анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство), прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); дату та місце його складення та затвердження.

Однак, в обвинувальному акті відсутні повні відомості щодо судимості обвинуваченої, оскільки відсутні відомості про відбуття обвинуваченою призначеного покарання чи її звільнення від такого.

Відповідно до ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні, зокрема, підлягають доказуванню: подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення.

Натомість, з аналізу викладених в обвинувальному акті фактичних обставин, які прокурор вважає встановленими, вбачається суперечливість опису психічного відношення ОСОБА_5 до злочину та вчинюваних нею дій.

Так, в акті зазначено, що « ОСОБА_5 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, … намагалася таємно викрасти з торгівельного прилавку майно, … та направилася до каси для розрахунку…»

Крім того, згідно ст. 291 ч. 2 п. 7 УПК України, в обвинувальному акті повинен бути зазначений розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Так, в обвинувальному акті зазначено, що кримінальним правопорушенням спричинена майнова шкода представнику потерпілого ОСОБА_6 в розмірі 256,23 гривень, але потерпілим є ТОВ «РУШ».

Натомість, з викладу фактичних обставин, які прокурор вважає встановленими, вбачається, що ОСОБА_5 намагалася таємно викрасти майно вартістю 256,23 гривень, що належить не ТОВ «РУШ», а ТОВ «Єва-117». При цьому за спричинену майнову шкоду представникові потерпілого ОСОБА_6 взагалі не йдеться мова. Отже, з викладеного не можливо дійти однозначного висновку про те, чи завдано шкоду кримінальним правопорушенням, а якщо так, то кому саме.

Враховуючи вищевикладене, суд констатує, що наданий суду обвинувальний акт містить не конкретний та суперечливий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, описова та резолютивна частини акту не відповідають одна одній.

Безумовним порушенням кримінального процесуального законодавства є порушення права обвинуваченого на захист, яке, зокрема, повинно бути забезпечено конкретністю пред`явленного обвинувачення.

Натомість, зазначені недоліки обвинувального акту, які є суттєвими порушеннями вимог КПК України, перешкоджають суду призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Відповідно до ч. 4 ст. 291 КПК України до обвинувального акту додається реєстр матеріалів досудового розслідування, цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування, розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного.

Згідно з ч.2 ст. 109 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування.

Натомість, з реєстру матеріалів досудового розслідування щодо деяких проведених процесуальних дій неможливо зрозуміти, які ж саме процесуальні дії здійснювались: п. 1 огляд місяця події, не зрозуміло де чи якого; пп. 11, 12 огляд предмету, не зрозуміло якого. Також вбачається про внесення даних до ЄРДР без зазначення щодо кого такі дані були внесені.

Крім того, вбачається, що слідчий направляв доручення про проведення слідчих (розшукових) дій, але не викладено кому було доручено та та яких дій проведення (п. 5 реєстру процесуальних рішень), як і не зазначено, яка ж саме відбулася зміна юридичної кваліфікації (п. 7 реєстру процесуальних рішень).

Як вже зазначалося судом, в обвинувальному акті потерпілим визначено ТОВ «РУШ» магазин «Єва-117». Натомість, з реєстру процесуальних рішень взагалі не вбачається про визнання хоча б когось потерпілим у кримінальному провадженні.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням Служби безпеки України щодо офіційного тлумачення положення частини третьої статті 62 Конституції України від 20 жовтня 2011 року № 12-рп, «обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом», якими у даній справі можуть бути вказані невідповідності реєстру досудового розслідування.

Одночасно указані недоліки перешкоджають прийняттю судом рішення про призначення кримінального провадження до судового розгляду.

На підставі викладеного суд дійшла висновку, що обвинувальний акт та додатки до нього не відповідають вимогам ст. 291, ст. 293 КПК України, що згідно до вимог ст. 314 КПК України є підставою для повернення обвинувального акту прокурору.

Керуючись ст. 314, 392, 395 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Повернути як такий, що не відповідає вимогам Кримінально-процесуального кодексу України, обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 80003941 від 31.10.2014 року, відносно ОСОБА_5 , яку повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч.2 ст. 185 КК України прокуратуру прокуратури Шевченківського району м. Запоріжжя ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Запорізької області, шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1