справа №176/568/15-к
провадження №1-кп/176/84/15
у х в а л а
08 червня 2015 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області

у складі: головуючої судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Жовті Води обвинувальний акт у кримінальному проваджені по обвинуваченню ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 листопада 2014 року за № 0001410, -

за участю: прокурора прокуратури м. Жовті Води Дніпропетровської області ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_3 , потерпілого ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.

На адресу суду надійшла заява потерпілого ОСОБА_5 про доручення органу досудового розслідування провести детальний розшук мобільного телефону «Nokia 202 RM - 834, викраденого у нього обвинуваченим ОСОБА_3 , із залученням компаній мобільного зв`язку.

Потерпілий ОСОБА_5 в судовому засіданні подану заяву підтримав.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала щодо поданої потерпілим заяви, мотивуючи тим, що потерпілий ОСОБА_5 , скориставшись своїм правом, заявив цивільний позов до ОСОБА_3 про стягнення з останнього у відшкодування матеріальної шкоди вартість викраденого мобільного телефону.

Обвинувачений ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав думку прокурора.

Суд, думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходить до висновку, що заява потерпілого ОСОБА_5 задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Стаття 333 Кримінального процесуального кодексу України регламентує порядок застосування заходів забезпечення кримінального провадження та проведення слідчих (розшукових) дій під час судового провадження.

Так, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом. Під час розгляду клопотання про надання тимчасового доступу до речей і документів суд також враховує причини, через які доступ не був здійснений під час досудового розслідування. У разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами. Під час розгляду клопотання суд враховує значення обставин, про встановлення або перевірку яких просить особа, яка звернулася з ним, можливість їх встановлення або перевірки шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та причини, з яких не були здійснені належні дії для їх встановлення чи перевірки на стадії досудового розслідування. Слідчі (розшукові) дії, що проводяться на виконання доручення суду, здійснюються в порядку, передбаченому главами 20 та 21 цього Кодексу.
Таким чином законодавець визначив, що під час судового провадження, суд, за клопотанням сторони кримінального провадження, має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії.

Разом з тим, на думку суду, вимога потерпілого ОСОБА_5 про доручення органу досудового розслідування провести розшук мобільного телефону, який було викрадено, на думку потерпілого, обвинуваченим ОСОБА_3 , за своєю суттю, є різновидом негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: установлення місцезнаходження радіоелектронного засобу. У свою чергу, кримінальний процесуальний кодекс України, визначив, що дозвіл на проведення негласних слідчих (розшукових) дій надає голова чи за його дорученням слідчий суддя апеляційного суду, а не суддя суду першої інстанції. Судові доручення на проведення негласних (слідчих) розшукових дій під час судового провадження суд першої інстанції не дає.

По друге, суд вважає за необхідне зазначити, що право потерпілого, якому кримінальним правопорушенням завдано матеріальної шкоди, звернутися до суду з цивільним позовом до обвинуваченої особи про відшкодування такої шкоди, в якому просити стягнути вартість викраденого майна. Цивільний позов подається під час підготовчого судового засідання у кримінальному провадження. Окрім того, потерпілий має право звернутися з таким позовом в порядку цивільного судочинства.

Потерпілий ОСОБА_5 скористався своїми процесуальними правами та пред`явив цивільний позов до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. В зазначеному позові ОСОБА_5 просить стягнути з ОСОБА_3 на його користь, окрім іншого, у відшкодування матеріальної шкоди вартість викраденого телефону, що становить 324 грн. 50 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. 333 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви потерпілого ОСОБА_5 про доручення органу досудового розслідування провести детальний розшук мобільного телефону, викраденого у нього обвинуваченим ОСОБА_3 , із залученням компаній мобільного зв`язку відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Жовтоводського

міського суду ОСОБА_1