Єдиний унікальний номер 722/31/14-к
Номер провадження 1-кп/722/1/15
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 липня 2015 року Сокирянський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2

з участю прокурора: ОСОБА_3 ,

а також: потерпілого ОСОБА_4 та його представника ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника ОСОБА_7 , обвинуваченого ОСОБА_8 та його захисників ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , обвинуваченого ОСОБА_11 та його захисника ОСОБА_12 , обвинуваченого ОСОБА_13 та його захисника ОСОБА_14 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Сокиряни кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000021 від 20.06.2013 року, відносно ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.365, ч.2 ст.127 КК України, ОСОБА_11 та ОСОБА_13 , обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.365 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Захисником ОСОБА_8 ОСОБА_10 під час судового розгляду заявлено письмове клопотання про призначення по справі комплексної судової психолого-лінгвістичної експертизи, проведення якої просить доручити експертам Київського НДІСЕ або ДНЕДКЦ при МВС України.

На вирішення експертам просить покласти наступні запитання:

- Які індивідуально-психологічні особливості має під

експерта особа (потерпілий ОСОБА_4 ) ?

- Чи має підекспертна особа індивідуально-психологічні особливості, що суттєво вплинули на характер її показань у справі?

- Чи здатна підексперта особа, з урахуванням її емоційного стану, індивідуально-психологічних особливостей та рівня розумового розвитку, правильно сприймати обставини, що мають значення у справі, і давати на них відповідні показання?

- В якому емоційному стані перебувала підексперта особа під час подій, щоо зафіксовані на звукозаписі (фонограма) розмов у файлі під назвою «Голос001. amr»?

- Яким чином визначити ролі суб`єктів комунікації в матеріалах, що досліджуються?

- В якому емоційному стані перебувала підекспертна особа в процесі розмови із ОСОБА_8 .?

- В якому емоційному стані перебувала підекспертна особа після подій, що є предметом кримінального провадження, станом на момент її дослідження?

Посилається на те, що під час судового розгляду судом був досліджений висновок судової психолого-лінгвістичної експертизи, яка наявна у матеріалах кримінального провадження (т.2 а.с.156). Однак, на його думку, зазначений висновок не відповідає вимогам чинного законодавства, тому просить визнати його недопустимим.

Зокрема, згідно п. 3 дослідницької частини (т. 2 а.с. 159) експерта комісія використала при визначенні оцінки дій особи ОСОБА_15 вихідні дані, які не мають об`єктивного походження. Експертами упереджено та з обвинувальним ухилом використана стенограма, яка зроблена слідчим, що до визначення приналежності голосів на плівці певним особам. Протокол допиту обвинуваченого ОСОБА_8 з використанням відеозапису відбувся 11.07.2013 року, а стенограма зроблена слідчим 10.07.2013 року (т.1 а.с. 173-184).

Експертиза проводилась з 13.11.2013 року по 29.11.2013 року. Однак, на той час в матеріалах провадження вже був висновок судової експертизи відео-звукозапису (т.2 а.с.25), складений 30.10.2013 року. Додатком до цієї експертизи є стенограма, в якій відсутні вислови особи ОСОБА_15 , на які посилаються експерти, зокрема абзац 2 п.3 дослідницької частини судової психолого-лінгвістичної експертизи. Зазначене вказує на необ`єктивність експертів та однобічний підхід, використання неіснуючих даних, що прямо впливає на висновки, спростовуючи їх.

Експерти особисто не прослуховували запис, а лише користувалися стенограмою, зробленою слідчим. Однак, саме безпосереднє дослідження інтонацій дало б можливість встановити стан підекспертної особи.

Крім того, об`єктивності могла б додати інформація про психологічний стан потерпілого під час судового засідання, а також врахування пунктів 150, 153, 154, 155 наказу МЮ №53/5 від 08.10.1998 року «Науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень».

Обвинувачений ОСОБА_16 та захисник ОСОБА_9 підтримують клопотання захисника. Крім того, просить його задовольнити і з тих підстав, що на досудовому слідстві захисників було позбавлено можливості ознайомитися з матеріалами кримінального провадження та заявити клопотання про призначення даної експертизи.

Обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_11 та їх захисники, обвинувачений ОСОБА_13 підтримують клопотання захисника.

Захисник ОСОБА_13 вирішення даного клопотання покладає на розсуд суду.

Прокурор заперечує щодо задоволення клопотання про призначення експертизи, оскільки методичні рекомендації, на які посилається захисник не є обов`язковими під час проведення експертизи. Крім того, відповідно до п. 10 постанови ППВСУ «Про судову експертизу» призначення додаткової експертизи можливе лише у разі неможливості усунення неповноти або неясності висновку первинної експертизи шляхом допиту експерта.

Представник потерпілого також заперечує щодо задоволення даного клопотання, оскільки згідно мотивувальної частини висновку судової психолого-лінгвістичної експертизи, під час її проведення досліджувалися матеріали кримінального провадження, відповідно висновки базуються на зазначених матеріалах.

Судом встановлено, що по даній справі під час проведення досудового слідства по даному кримінальному провадженню у період з 13.11.2013 року 29.11.2013 року судовим експертом АСПЕК ЧОПЛ ОСОБА_17 та філологом, доцентом кафедри історії та культури української мови філологічного факультету Чернівецького національного університету ім. Ю.Федьковича ОСОБА_18 була проведена амбулаторна судова психолого-лінгвістична експертиза потерпілого ОСОБА_4 (акт № 567 т. 2 а.с.156-160).

Дана експертиза надана стороною обвинувачення в якості доказу по справі.

У клопотанні про призначення експертизи заявлено клопотання про визнання даного доказу недопустимим.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 КПК України суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.

Оскільки під час дослідження зазначеного доказу судом не було встановлено очевидної його недопустимості відповідно вирішення питання щодо його оцінки буде вирішуватись судом у відповідності до положень ч.1 ст. 89, ст.94 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обгрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності

попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Однак, суд не вбачає в доводах захисника ОСОБА_10 наведення додаткових досліджень або додаткових матеріалів, необхідних для проведення додаткової експертизи, які не були надані або не дослідженні під час проведення первинної експертизи, а також її недостатньої обґрунтованості чи суперечності іншим матеріалам; наявності істотних порушень процесуальних норм або порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого ОСОБА_8 , необхідних для проведення повторної експертизи.

Зокрема, посилання захисника на п. 3 дослідницької частини щодо оцінки дій особи ОСОБА_15 не відповідають фактичному змісту експертизи, оскільки у висновках експертизи не конкретизовано дії обвинувачених, у т.ч. щодо ОСОБА_8 .

Щодо використання під час проведення експертизи виключно стенограми, зробленої слідчим, то зазначене не відповідає фактичному змісту експертизи, оскільки експертам були надані матеріали кримінального провадження, у т.ч. висновок фоноскопічної експертизи та аудіозапис бесіди потерпілого із працівниками міліції.

Питання, що стосуються використання конкретних методик, наукового обґрунтування, застосовності та правильності застосування принципів та методів до фактів кримінального провадження, інші питання, що стосуються достовірності висновку, можуть бути з`ясовані під час судового розгляду відповідно положень ст. 356 КПК України шляхом допиту експерта (експертів) у суді для роз`яснення висновку.

За таких обставин, а також враховуючи думку інших учасників, суд приходить до висновку, що в задоволенні даного клопотання слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 242, 332 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_8 ОСОБА_10 про призначення комплексної судової психолого-лінгвістичної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: