Справа № 569/5436/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2026 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Рівненської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор, у рамках кримінального провадження № 0000752 від 29.11.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 246, ч. 2 ст. 364 КК України, звернувся до суду із вказаним клопотанням, у якому просить суд накласти арешт на майно, яке 13.02.2026 було вилучено в ході огляду місцевості території Різдва Богородиці Білівського жіночого монастиря, що у с. Білівські Хутори, вул. Монастирська, 29.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що у період часу з 17.10.2025 по 17.11.2025 за вказівкою в.о. лісничого Клеванського лісництва Костопільського надлісництва філії «Поліський лісовий офіс» ДСГП «Ліси України» - ОСОБА_4 , яка перебуває на займаній посаді з 13.10.2025, не встановлені особи, не маючи дозвільних документів у кварталі 44 виділ 40 Клеванського лісництва Костопільського надлісництва філії «Поліський лісовий офіс» ДСГП «Ліси України», на земельній ділянці орієнтовною площею 0.7 га., здійснили незаконну порубку дерев породи яблуня лісова у кількості 140 дерев, внаслідок чого філії «Поліський лісовий офіс» ДСГП «Ліси України» спричинено тяжкі наслідки.

Працівниками Державної екологічної інспекції Поліського округу проведено розрахунок завданої шкоди внаслідок незаконної порубки дере у кварталі 44 виділу 40 Клеванського лісництва Костопільського надлісництва філії «Поліський лісовий офіс» ДПСЛГ «Ліси України» та визначено її у сумі 4 865 729, 49 гривень.

Сума завданого збитку підтверджено висновком інженерно екологічної експертизи № 6160-Е від 20.01.2026.

Під час досудового розслідування встановлено, що до незаконної порубки дерев (породи яблуня) у кварталі 44 виділ 40 Клеванського лісництва Костопільського надлісництва філії «Поліський лісовий офіс» ДСГП «Ліси України», на земельній ділянці орієнтовною площею 0.7 га., може бути причетна ОСОБА_4 , виконувач обов`язків лісничого Клеванського лісництва Костопільського надлісництва філії «Поліський лісовий офіс» ДСГП «Ліси України», яка за відсутності дозвільних документів та погоджень, надала вказівку на порубку таких дерев.

Так, 13.02.2026 в ході проведення огляду місцевості території Різдва Богородиці Білівського жіночого монастиря, що у с. Білівські Хутори, вул. Монастирська, 29 а оглянуто дровяну деревину породи яблуня, каштан, горіх об`ємом 16,93 м.куб., яку у подальшому передано на відповідальне зберігання представнику монастиря.

Крім цього, 08.12.2025 комісією, у складі співробітників Філії «Поліський лісовий офіс», складено акт замірів дров`яної деревини, яка залишилась від незаконної рубки у кварталі 44 вид. 40 Клеванського лісництва.

У результаті замірів встановлено, що на ділянці залишилась дров`яна деревина непромислового використання породи «каштан» об`ємом 1,614 куб. м., породи «яблуня» об`ємом 25,485 куб.м. (загальним обємом 27,099 куб.м.), яка знаходиться на місці незаконної рубки у кварталі 44 вид. 40 Клеванського лісництва.

Вказані речі 26.02.2026 визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки в них можуть міститись відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також були отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення.

Покликаючись на викладене, прокурор вказує на необхідність накладення арешту на вищевказане вилучене в ході проведення 13.02.2026 огляду майно, яке являється матеріальним об`єктом, що зберегло на собі сліди вчиненого злочину та відповідає вимогам речових доказів, передбачених статтею 98 КПК України.

Дослідивши надані матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слід задовольнити із наступних підстав.

З урахуванням неявки та заяви прокурора, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Згідно ч. 2 ст. 172 КПК України з метою забезпечення арешту майна клопотання слідчого розглядається без повідомлення власника майна.

Судом встановлено, що Третім слідчим відідлом (з дислокацією у м. Рівне) Темторіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000752 від 29.11.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 246, ч. 2 ст. 364 КК України.

13.02.2026 під час проведення огляду місцевості за вказаною адресою було виявлено та вилучене вказане у клопотанні прокурора майно, яке в подальшому постановою слідчого від 26.02.2026 визнано та приєднано до матеріалів кримінального провадження в якості речового доказу.

Відповідно до п. 8 глави 2.6. «Арешт майна» Узагальнення вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження арешт може бути накладено на: нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права; майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК, а саме: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та (або) є доходами від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із видів забезпечення кримінального провадження. Пунктом 1 ч. 3 ст. 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до статей 94, 132, 173 КПК України при вирішення питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального правопорушення, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і в клопотанні слідчого (прокурора), який звертається з проханням про арешт майна, оскільки згідно зі статтею Першого протоколу Конвенції про захист прав і основоположних свобод будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно з частиною першою статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною третьою статті 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому тільки у випадку, передбаченому п. п. 1, 2 ч. 2 ст. 170 КПК України (збереження речових доказів, спеціальної конфіскації ), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначеним у статті 98 цього Кодексу («матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення»), тобто має ознаки речового доказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи, що прокурором доведено необхідність застосування арешту, з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального правопорушення, для забезпечення збереження речових доказів, а також того, що вилучене майно, відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, яке зберегло на собі сліди злочину та містить інші відомості, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а не накладення арешту може призвести до його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, слідчий суддя прийшов до висновку, про наявність достатніх підстав для арешту майна, що було вилучене 13.02.2026 під час проведення огляду місцевості - території Різдва Богородиці Білівського жіночого монастиря, що у с. Білівські Хутори, вул. Монастирська, 29.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173,395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт, що полягає у забороні права на відчуження, розпорядження та/або користування майном на речі, які було виявлено та вилучено під час проведення 13.02.2026 огляду місцевості території Різдва Богородиці Білівського жіночого монастиря, що у с. Білівські Хутори, вул. Монастирська, 29, а саме: дров`яну деревину породи яблуня, каштан, горіх об`ємом 16,93 м.куб., а також 08.12.2025 у кварталі 44 вид. 40 Клеванського лісництва, де на ділянці виявлено залишки дров`яної деревини непромислового використання породи «каштан» об`ємом 1,614 куб. м., породи «яблуня» об`ємом 25,485 куб.м. (загальним об`ємом 27,099 куб.м.).

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути скасована судом, що накладав арешт.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя