ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/691/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" березня 2026 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря ОСОБА_4

проводячи судовий розгляд кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0002994 по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Коростень, Житомирської обл., українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_6

представника потерпілого ОСОБА_7 , ОСОБА_8

захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10

обвинуваченого ОСОБА_5

У С Т А Н О В И В:

У провадженні колегії Дарницького районного суду м. Києва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебуває кримінальне провадження стосовно ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

18.12.2025 року захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_9 подала заяву про відвід колегії, підставою для відводу є обставини, що викликають сумнів у неупередженості суду. Зокрема, попри заперечення сторони захисту та наявність у матеріалах справи висновку судово-психіатричної експертизи від 19.03.2024, якою встановлено, що ОСОБА_5 страждає на судинну деменцію і не може усвідомлювати свої дії та керувати ними, суд призначив повторну судово-психіатричну експертизу. При цьому представник потерпілого у своєму клопотанні просив поставити експерту одне питання, а суд вирішив поставити 6 запитань. Окрім того, за результатами проведення експертизи, експерти не змогли надати відповіді на поставлені питання та зазначили про необхідність проведення стаціонарної експертизи, однак суд в подальшому задовольнив клопотання представника потерпілого про виклик експерта для допиту з метою роз"яснення висновку, хоча фактично експертний висновок по суті поставлених запитань відсутній.

На думку сторони захисту, такі дії суду створюють обґрунтовані сумніви у його об`єктивності та безсторонності, що відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України є підставою для відводу.

Захисник ОСОБА_11 та обвинувачений ОСОБА_5 підтримали заяву захисника ОСОБА_9 .

Прокурор заперечив у задоволенні заяви про відвід та просив у її задоволенні відмовити, оскільки призначена експертиза та допит експерта спрямовані на всебічне з`ясування обставин провадження та не свідчать про упередженість суду.

Представник потерпілого ОСОБА_7 заперечив у задоволенні заяви, вважаючи її безпідставною і необґрунтованою. Допит експерта за проведеною експертизою не порушує прав обвинуваченого чи його захисників, оскільки всі учасники судового процесу мають рівні процесуальні права, зокрема право ставити запитання експерту. Підстав вважати дії суду упередженими немає, у зв`язку з чим просив відмовити у задоволенні заяви.

Представник потерпілого ОСОБА_8 зазначив, що експертиза призначена на підставі ухвали суду та має інший процесуальний характер ніж та що була надана представниками обвинуваченого, тому просив відмовити в задоволені вказаної заяви.

Розглядаючи заяву про відвід колегії суддів, суд виходить із наступного.

Згідно із ч. 1 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 КПК України слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до ч. 2 ст. 80 КПК України за цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. При цьому, частиною 5 ст. 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 75 КПК України передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обгрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У своєму рішенні у справі "Білуха проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад, відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності ("Фей проти Австрії", "Ветштайн проти Швейцарії"). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду ("Пуллар проти Сполученого Королівства").

Також, стосовно об`єктивного критерію слід визначити окремо від поведінки головуючого у справі судді, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими ("Ветштайн проти Швейцарії", "Ферантелі та Сантанжело проти Італії"). Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного ("Ветштайн проти Швейцарії").

Розглянувши заяву про відвід колегії суддів, суд приходить до висновку, що захисником не наведено переконливих фактів на підтвердження того, що колегія суддів у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є небезсторонніми чи упередженими при розгляді кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а доводи зазначені у заяві про відвід, зводяться до незгоди із прийнятими судом рішеннями, тому у задоволенні заяви про відвід колеггії суддів слід відмовити.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст. ст. 75,76, 80, 81 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_9 про відвід колегії суддів - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя:

Судді: