ПРИМОРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 522/3655/26

Провадження 1-кс/522/1365/26

11 березня 2026 року

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно, -

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Углич, рф, громадянина України, із середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 30.07.2025 Приморським районним судом

м. Одеси, за ч. 1 чт. 357, ч. 3 ст. 357 КК України до покарання у вигляді 3-х років пробаційного нагляду,

підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчому судді Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання слідчого СВ ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000006 від 03.01.2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

На обґрунтування клопотання вказано, що 12.12.2025 приблизно об 11 год. 00 хв. ОСОБА_4 перебуваючи у залі очікування залізничного вокзалу, що розташований за адресою: м. Одеса, пл. Привокзальна, помітив в комірці для зарядження електроприладів мобільний телефон «Iphone 8+» у корпусі чорного кольору, який належить потерпілому ОСОБА_6 . В цей же час у ОСОБА_4 виник прямий протиправний умисел на таємне викрадення чужого майна з корисливих мотивів.

Реалізуючи свій протиправний умисел на заволодінні чужим майном ОСОБА_4 , переконавшись у відсутності сторонніх осіб, які могли б зашкодити його злочинним намірам та діям, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне збагачення за рахунок чужого майна, з корисливих мотивів, з метою таємного викрадення чужого майна, в період дії на всій території України воєнного стану, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи суспільно -небезпечні наслідки у вигляді неправомірного заволодіння чужим майном, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, шляхом вільного доступу, таємно викрав вищевказаний телефон «Iphone 8+» у корпусі чорного кольору, IMEI04945 із сім-карткою ПрАТ «Київстар» м.н.т. НОМЕР_1 вартістю 13 838 гривень 50 копійок, який сховав до кишені куртки.

Після чого, ОСОБА_4 покинув місце вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, спричинивши потерпілому ОСОБА_6 матеріальну шкоду у розмірі 13 838 гривень 50 копійок.

У зв`язку з викладеним, слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити у повному обсязі, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання слідчого, просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

11.03.2026 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Факт вчинення вказаного кримінального правопорушення ОСОБА_4 , підтверджується комплексом зібраних у кримінальному провадженню доказів, а саме:

?Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 05.01.2026 року;

?Протоколом огляду предмету від 05.01.2026 року;

?Протоколом огляду предмету від 06.01.2026 року;

?Іншими матеріалами кримінального провадження.

На даному початковому етапі досудового розслідування зазначені докази є достатніми, щоб стверджувати, що ОСОБА_4 має певне відношення до вказаного злочину.

Таким чином, слідчий суддя, на підставі розумної оцінки сукупності досліджених під час розгляду клопотання доказів, які об`єктивно вказують на обґрунтованість припущення про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, приходить до висновку про обґрунтованість підозри у кримінальному провадженню за №0000006 від 03.01.2026 року відносно ОСОБА_4 .

Слідчий суддя приходить до висновку, що у ОСОБА_4 мають місце процесуальні ризики, передбачені п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого злочину. Тяжкість злочину свідчить про ступінь суспільної небезпеки вчиненого діяння цією особою, дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем ймовірності її поведінку, більш того, за вчинення вищевказаного злочину передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років, що у сукупності свідчить про наявність реального ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Зокрема, у п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України прямо вказано, що при оцінці відповідних ризиків (перелічених у ч. 1 ст. 177 КПК) слід враховувати й, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною в інкримінованому правопорушенні. Подібна орієнтація законодавців та правозастосовувачів зустрічається й у міжнародному праві. Так, у ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 року «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Отож, важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, вчинений обвинуваченим. Тобто, чим більш сувора санкція передбачена за злочин, поставлений обвинуваченому в вину, тим більш суворий запобіжний захід повинен бути обраний щодо неї.

У зв`язку з викладеним, ОСОБА_4 , усвідомлюючи можливість його засудження до покарання у виді позбавлення волі, може переховуватись від органів досудового розслідування, прокурора та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Крім того, є достатні підстави вважати, що існує ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто вчинення ОСОБА_4 інших кримінальних правопорушень, оскільки підозрюваний офіційно не працює, не має засобів для існування та притягується до кримінальної відповідальності за скоєння тяжкого, умисного, корисливого злочину.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст.177 КПК України.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України, слідчий суддя при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: репутацію підозрюваного, а також що кримінальне правопорушення вчинене в умовах російського військового вторгнення в Україну та ведення РФ війни проти України, що у свою чергу свідчить про обґрунтовані підстави вважати, що у розмірі застосування щодо ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, з метою уникнення від кримінальної відповідальності, він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Все вищевикладене в сукупності свідчить, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного та обмеження його конституційних прав, у даному випадку, є виправданим з точки зору відповідного суспільного інтересу, що значно переважає інтереси однієї людини, і таким, що відповідає практиці ЄСПЛ.

Вказані обставини є підставами вважати, що до підозрюваного ОСОБА_4 з метою забезпечення виконання процесуальних обов`язків має бути застосований запобіжний захід тримання під вартою. За указаних обставин підстави для застосування до нього будь-якого іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, відсутні.

Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання зазначеним ризикам.

Згідно п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зважаючи на положення ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, враховуючи особу підозрюваного, його майновий стан та вік.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 182, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000006 від 03.01.2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» на строк до 09.05.2026 включно.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят) днів і обчислюється з 11.03.2026 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 09.05.2026 включно.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 66 560 (шістдесят шість тисяч п`ятсот шістдесят гривень.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати до прокурора, слідчого або суду за вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому ОСОБА_4 зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1