ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
Ухвала

Іменем України

16 лютого 2026 року слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання від імені ОСОБА_2 , як директора ТОВ «КТРАНС ОЙЛ», про скасування арешту майна,-

Встановив:

12 лютого 2026 року до Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання від імені ОСОБА_2 , як директора ТОВ «КТРАНС ОЙЛ», про скасування арешту майна.

Зі змісту вказаного клопотання слідує, що 14 листопада 2025 року слідчим суддею Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 було постановлено ухвалу про накладення арешту на речовий доказ, належний ТОВ «КТРАНС ОЙЛ» автомобіль DAFFTFX 105, держаний номер НОМЕР_1 , у кримінальному провадженні № 0001301, відомості про яке внесені до ЄРДР 10.11.2025 року.

Згідно тверджень ініціатора клопотання, на даний момент проведені всі необхідні слідчі дії з цим транспортним засобом, подальша потреба у продовженні арешту відсутня, тому необхідно вирішити питання скасування арешту.

Зазначене клопотання передане на розгляд слідчого судді ОСОБА_1 .

Разом із тим, 12 лютого 2026 року спеціалістами відділу документообігу Фастівського міськрайонного суду було складено акт № 100 про те, що клопотання надійшло на електронну пошту суду і не було підписано електронним підписом.

Дослідивши зміст зазначеного клопотання та доданих до нього документів, приходжу до висновку про необхідність його повернення з огляду на наступне.

Так, згідно приписів частини 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Зазначена правова норма не містить конкретних вимог до змісту і структури клопотання про скасування арешту майна; проте, використане в конструкції правової норми посилання на перелік осіб, ініціаторів клопотання, змістовно передбачає необхідність їх ідентифікації, в тому числі у спосіб проставлення підпису в документі (або накладення електронного підпису).

Разом із тим, як було зазначено вище, клопотання подане в електронній формі на електронну пошту суду, однак не підписано з використанням електронного підпису, про що був складеним акт від 12 лютого 2026 року № 100.

Отже, не можливо встановити особу, яка подала зазначене клопотання.

При цьому, приписи статті 174 КПК України не регламентують правових наслідків подання клопотання про скасування арешту майна, яке не підписано його ініціатором.

Разом із тим, згідно приписів пункту 1 частини 2 статті 304 КПК України, скарга на дії, рішення чи бездіяльність слідчого, дізнавача та прокурора повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

В цьому випадку слідчий суддя вважає, що приписи пункту 1 частини 2 статті 304 КПК України підлягають застосуванню за аналогією до правовідносини з приводу повернення клопотання про скасування арешту майна, не підписаного ініціатором клопотання.

Про можливість застосування аналогії в кримінальному процесі був зробленим висновок у Постанові ВП ВС від 19 листопада 2019 року у справі № 629/847/15-к.

Отже, зазначене клопотання підлягає поверненню.

Повертаючи клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя зазначає, що ініціатор клопотання не позбавлений можливості його повторно заявити, усунувши обставини, що стали підставою для його повернення.

Враховуючи викладене, керуючись приписами статті 9, 174, 304 КПК України, -

Постановив:

Повернути клопотання, подане 12 лютого 2026 року до Фастівського міськрайонного суду Київської області від імені ОСОБА_2 , як директора ТОВ «КТРАНС ОЙЛ», про скасування арешту майна.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Копію ухвали направити ТОВ «КТРАНС ОЙЛ».

Слідчий суддя ОСОБА_1