Справа № 274/1303/26
Провадження № 1-кс/0274/282/26
У Х В А Л А

Іменем України

"23" лютого 2026 р. м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на бездіяльність уповноваженої особи Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

в с т а н о в и в:

19.02.2026 Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області звернулося зі скаргою, у якій просить зобов`язати уповноважену особу (слідчого) Бердичівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції України у Житомирській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення за заявою Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області від 07.01.2026 вих. № 0600-0903-5/1697 та розпочати досудове розслідування.

Обставини, на які посилається особа, яка подала клопотання

Вимоги скарги обґрунтовані тим, що 07.01.2026 вих. № 0600-0903-5/1697 Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області ( далі Головне управління) звернулось до Бердичівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ( далі Бердичівського районного ВП) із заявою про вчинення кримінального правопорушення щодо незаконного отримання невідомою особою грошових коштів у розмірі 2019,78 грн після смерті ОСОБА_3 .

Головне управління просило внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати досудове розслідування за фактом вчиненого кримінального правопорушення, повідомити про результати розслідування, надіслати на адресу Головного управління витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

12.02.2026 вх. № 996/5 Головним управлінням отримано лист від Бердичівського ВП від 11.02.2026 № 25212-2026, у якому вказано, що матеріали зареєстровані в ІТС ІПНП Бердичівського районного відділу поліції за № 579 від 14.01.2026.

Проте із відповіддю не погоджуються, оскільки Головне управління в січні 2026 року звернулось до Бердичівського районного ВП, яке відповідальне за реалізацію завдань кримінального провадження, саме із заявою про вчинене кримінальне правопорушення, а не із заявою про вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі.

Вимоги статті 214 КПК України не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Заявник вважає, що оскільки заява містить ознаки кримінального правопорушення, то відомості, які зазначені в ній повинні були внесені до ЄРДР. Таким чином, відділ поліції допустив протиправну бездіяльність.

Процедура та позиції сторін

Ухвалою слідчого судді від 20.02.2026 поновлено строк звернення до суду та відкрито провадження.

Представник заявника та уповноважена особа Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області, належним чином повідомлені про розгляд скарги, у судове засідання не з`явилися.

Згідно із заявою представника заявника - ОСОБА_4 від 23.02.206 вона просить розглянути скаргу за її відсутності, скаргу підтримала.

Згідно із ч. 2 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Слідчий суддя зазначає, що він не має інструментів впливу на представника заявника, які б зобов`язали останню прибути до суду.

Враховуючи, що представник заявника хоч і в судове засідання не прибула, проте ініціювала розгляд скарги за її відсутності, задля дотримання розумних строків розгляду цієї скарги, слідчий суддя дійшов висновку про розгляд скарги за відсутності представника заявника.

Неявка уповноваженої особи Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області відповідно ч. 3 ст. 306 КПК України не перешкоджає розгляду скарги.

Обставини, встановлені слідчим суддею

Із долучених до скарги документів слідчий суддя встановив, що 14.01.2026 Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області звернулося до Бердичівського РВП із заявою про вчинення кримінального правопорушення, у якій вказано, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебував на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Житомирській області та отримував державну соціальну допомогу особам з інвалідністю з дитинства та дітям з інвалідністю помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Виплата державної соціальної допомоги особам з інвалідністю з дитинства та дітям з інвалідністю припинена з 01.11.2025 відповідно до інформації про смерть. Виплата допомоги проводилась через АТ «Ощадбанк» на картковий рахунок ОСОБА_3 . Головним управлінням від 26.11.2025 було направлено до АТ «Ощадбанк» розпорядження про повернення коштів за період з 01.10.2025 по 31.10.2025 в сумі 2361,00 гри, які були зараховані на картковий рахунок ОСОБА_3 . Згідно з листом від 02.12.2025 банком повернуто 341,22 гри в межах наявного залишку на рахунку ОСОБА_3 . Сума неповернутих коштів складає 2019,78 грн. Вказані обставини свідчать, що кошти із рахунку ОСОБА_3 були зняті після його смерті, а отже було вчинене діяння, що за своїм характером підпадають під ознаки кримінального правопорушення, визначеного статтею 185 Кримінального кодексу України, а саме - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), яка вчинялась в умовах воєнного стану.

Листом від 11.02.2026 Бердичівський РВП ГУНП в Житомирській області повідомив Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, що звернення розглянуто, проте особу, причетну до зняття коштів встановити не представилось за можливе. У разі виявлення нових фактів буде повідомлено додатково.

Кримінальне процесуальне законодавство, оцінка доводів скарги, висновки слідчого судді

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно зі ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Відповідно до частини першої статті 214 Кримінального процесуального кодексу України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Положення 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 статті 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Тобто, фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, заяву особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані, які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому навіть якщо заявник назве певне діяння злочином, то це не означатиме, що подія злочину насправді мала місце, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини мають бути достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (за статтею, частиною статті КК України).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Верховний Суд у постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 зазначив, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, вноситься до ЄРДР.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв зазначених вище.

Викладене дає підстави вважати, що внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порядку частини першої статті 214 Кримінального процесуального кодексу України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатньо відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.

Відповідно бездіяльність, передбачена пунктом 1 частини першої статті 303 Кримінального процесуального кодексу України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

При зверненні із заявою про вчинення кримінального правопорушення особа переслідує певний правовий інтерес, який має узгоджуватися із завданнями кримінального провадження.

Слід зазначити, що слідчий суддя не може виконувати абсолютно формальну функцію судового примусу уповноважених осіб вносити до Єдиного реєстру досудових розслідувань всі без виключення заяви і повідомлення, які ними отримуються.

Як вбачається з матеріалів скарги Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області звернулася до відділу поліції із заявою про вчинення кримінального правопорушення передбаченого статтею 185 КК України за фактом зняття із карти ОСОБА_3 після його смерті грошових коштів в розмірі 2019,78 грн.

Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 № 3886-IX (далі Закон № 3886-ІХ), який набрав законної сили 09.08.2024, встановлено, що дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує два неоподатковувані мінімуми доходів громадян є дрібною крадіжкою, за яку настає адміністративна відповідальність, передбачена ст. 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Виходячи з положень ухваленого Держбюджету на 2026 рік, з 1 січня 2026 року прожитковий мінімум для працездатної особи в розрахунку на місяць становить 3328 гривень.

Неоподатковуваний мінімум доходів громадян, вказаний в диспозиції норм для настання адміністративної і кримінальної відповідальності, встановлюється на рівні податкової соціальної пільги - 1/2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня поточного року (відповідно до п. 5 р. XX Податкового кодексу), що у 2026 році складає 1664 грн.

Таким чином, кримінальна відповідальність за ст. 185 КК України у 2026 році наступає у разі, якщо вартість викраденого майна складає 3328 гривень (1664 *2).

Оскільки Головне управління у заяві про злочин від 12.01.2026 вказувало про крадіжку грошових коштів в розмірі 2019,78 грн, проте така сума викраденого майна не свідчить про вчинення кримінального правопорушення, Бердичівський РВП не допустив протиправної бездіяльності, не винісши до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

У зв`язку із зазначеним, слідчий суддя доходить висновку про відсутність правових підстав для задоволення скарги.

Керуючись ст. ст. 214, 303-309 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на бездіяльність уповноваженої особи Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду у п`ятиденний строк з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1