Справа № 296/5661/26
УХВАЛА

Іменем України

21 травня 2026 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Житомирської обласної прокуратури, яка полягає в невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, за заявою про вчинене кримінальне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

До Корольовського районного суду м.Житомира надійшла скарга ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Житомирської обласної прокуратури, яка полягає в невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за заявою ОСОБА_3 від 04.05.2026у.

Скарга мотивована тим, що 04 травня 2026 року ОСОБА_3 звернувся до Житомирської обласної прокуратури з письмовою заявою про кримінальне правопорушення шляхом надсилання її на електронну пошту з накладенням КЕП/ЕЦП. Однак станом на день звернення до суду з даною скаргою ні поштою, ні у будь-який інший спосіб заявник не отримав документу, що підтверджує прийняття та реєстрацію своєї заяви, не був повідомлений про результати її розгляду та про прийняте рішення, чим були порушені його права як заявника та вимоги КПК України.

У зв`язку з наведеним, ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_4 , звернувся до суду з даною скаргою, в якій просив суд зобов`язати працівників Житомрської обласної прокуратури внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення від 04.05.2026 року, після чого не пізніше наступного дня з дотриманням правил підслідності передати наявні матеріали до органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування проти прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_5 , яка входять до складу групи прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000020 від 11.02.2021 року та суддів Обухівського районного суду Київської області ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 161 КК України.

ОСОБА_3 та адвокат ОСОБА_4 в судове засідання н з`явились із невідомих суду причин, хоча про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином та у встановленому законом порядку. Разом з тим, у прохальній частині скарги міститься прохання про здійснення судового розгляду скарги відсутності заявника та його представника, також зазначено про підтримання скарги в повному обсязі.

Згідно вимог ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне відстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

При цьому відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України однією із загальних засад кримінального провадження є також диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом.

З огляду на наведене, слідчий суддя не бачить перешкод для здійснення розгляду даної скарги за відсутності особи, яка звернулась до суду зі скаргою та без участі прокурора

Розглянувши скаргу слідчий суддя дійшов наступного .

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності уповноважених осіб під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 КПК України.

Статтею 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження. Зокрема п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

В ході судового розгляду скарги слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 направив на офіційну електронну поштову адресу Житомирської обласної прокуратури заяву від 04.05.2026 про імовірне вчинення кримінального правопорушення. Разом з тим, як зазначається в скарзі на підставі даного звернення відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань уповноваженою особою Житомирської обласної прокуратури не вносились.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Згідно з ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

При цьому, виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, дізнавач та прокурор.

Отже, обов`язок із внесення відповідних відомостей про вчинене кримінальне правопорушення покладається на слідчого, дізнавача, прокурора, до якого надійшла заява, повідомлення про таке діяння.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені в ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, зокрема: дата надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Також, згідно з ч. 1 розділу 2 Про затвердження Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, до Реєстру вносяться відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.

Статтею 11 КК України визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб тощо), суб`єктивна та об`єктивна сторони кримінального правопорушення.

Діючим КПК України передбачена спрощена процедура початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки викладених в заяві обставин), яка полягає в тому, що для внесення відомостей до ЄРДР необхідно лише перевірити зміст самої заяви про кримінальне правопорушення на предмет викладення в ній конкретних, відомих заявнику обставин об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). При цьому такі обставини мають бути достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 КПК).

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, дізнавачем, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У зв`язку з наведеним, слідчий суддя приділяє особливу увагу змісту звернення заявника до правоохоронного органу та мотивів прийняття відповідним органом рішення про відмову у внесенні на підставі даної заяви відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як вбачається із заяви ОСОБА_3 від 04.05.2026, перед Житомирською обласною прокуратурою заявник ставить питання про внесення відомостей до ЄРДР щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення суддями Обухівського районного суду Київської області ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які входять до складу колегії суддів, в провадженні якої перебуває кримінальне провадження № 0000020, та прокурора ОСОБА_5 .

Дослідивши заяву та відомості що в ній викладені , слідчий суддя вважає, що в заяві відсутні обставинах про подію злочину, пов`язану з територіальною юрисдикцією Житомирської обласної прокуратури, а також відсутність даних про вчинення на території Житомирської області будь-яких кримінально караних діянь.

Окрім того варто зазначити, що правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

В цілому, скарга подана до Колольовського районного суду м.Житомира зводиться до незгоди з процесуальними діями та рішеннями суддів та прокурора під час розгляду кримінального провадження № 0000020 в Обухівському районному суді Київської області, та не свідчить про вчинення кримінального правопорушення.

За змістом ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя може винести ухвалу про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.

За результатами розгляду цієї скарги слідчий суддя приймає рішення про відмову в задоволенні скарги.

На підставі викладеного, керуючись 22, 214, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Житомирської обласної прокуратури, яка полягає в невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за заявою ОСОБА_3 від 04 травня 2026 року залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду впродовж 5 (п`яти) днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1