Справа № 496/1717/26
Провадження № 1-кс/496/430/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2026 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Біляївка матеріали клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

17 березня 2026 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, в якому просить скасувати арешт в частині заборони користування автомобілем марки «Changan CS 55Plus», р/н НОМЕР_1 . Своє клопотання обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 04.03.2026 року було накладено арешт на автомобіль «Changan CS 55Plus», р/н НОМЕР_1 , 2023 року, VIN- НОМЕР_2 власником та користувачем якого є ОСОБА_3 , вказує що в подальшому утриманні зазначеного транспортного засобу на штраф майданчику відпала потреба, так як всі необхідні слідчі ді проведені, у зв`язку із чим, звернулася до суду із вказаним клопотанням.

У призначений час до судового засідання заявниця не з`явилася, раніше була присутня у приміщенні Біляївського районного суду Одеської області, на клопотанні наполягала.

Прокурор до судового засідання не з`явився, проте надав заперечення на клопотання про скасування арешту та просив розгляд клопотання проводити у відсутність прокурора, в задоволенні клопотання про скасування арешту майна відмовити, мотивуючи тим, що кінцеве рішення у кримінальному провадженні не прийнято, арештований автомобіль є речовим доказом, крім того, автомобіль є об`єктом автотехнічних експертиз та подальша його експлуатація може знищити, пошкодити сліди кримінального правопорушення, що суперечить завданням кримінального провадження.

Їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, відповідно до положень ст. 174 КПК України.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося, на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається з ухвали слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 04.03.2026 року, за матеріалами кримінального провадження, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України накладено арешт автомобіль «Changan CS 55Plus», р/н НОМЕР_1 , 2023 року, VIN - НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ серія НОМЕР_3 від 26.07.2024, власник: ОСОБА_4 , із застосуванням заборони відчуження, користування, розпорядження.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно тимчасовим вилученням майна.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт, мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, у судовому засіданні не знайшли свого підтвердження доводи заявника, що арешт майна було накладено безпідставно, також не було доведено, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, що також свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є передчасним.

Викладене в сукупності свідчить, що особа, яка подала клопотання, передчасно звернулася з ним до слідчого судді, враховуючи, що заявниця не довела, що арешт майна було накладено необґрунтовано, а також, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, також враховуючи позицію прокурора, що викладена у заяві, відповідно до якого прокурор заперечував щодо скасування арешту майна, з урахуванням принципу диспозитивності передбаченого ст. 26 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись ст. 9, 26, 174 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї може бути подано відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали складено 26.03.2026 року, з урахуванням розрахунку ДСА України щодо необхідної кількості суддів для здійснення ефективного правосуддя, яка суттєво перевищує кількість суддів визначену рішенням ВРП від 24 серпня 2023 р. 852/0/15/ - 23, чисельність суддів Біляївського районного суду, з урахуванням рівня навантаження, має складати 47 осіб (штатна кількість 11 суддів, але фактична кількість суддів в Біляївському районному суду Одеської області, щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ на теперішній час 6 суддів (без урахування суддів, які на лікарняному, перебувають у відрядженні, знаходяться у відпустці), що створює надмірне навантаження, тому з врахуванням поточного навантаження, яке обумовило збільшення строку складання повного тексту ухвали суду.