МИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 945/646/26
Провадження № 1-кп/945/510/26
УХВАЛА

27 березня 2026 року Миколаївський районний суд Миколаївської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 (який бере участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції, з власних пристроїв), підозрюваного ОСОБА_4 (який бере участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції з приміщення Новобаварського районного суду міста Харкова), розглянувши клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону про звільнення підозрюваного ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 5 ст. 407 КК України (далі - КК України), -

встановив:

23 березня 2026 року до Миколаївського районного суду Миколаївської області надійшло клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону про звільнення підозрюваного ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 5 ст. 407 КК України.

У підготовчому судовому засіданні судом поставлено на обговорення питання щодо підсудності вказаного клопотання Миколаївському районному суду Миколаївської області.

Прокурор та підозрюваний заперечували проти направлення клопотання до апеляційного суду, для визначення підсудності, наполягали на розгляді клопотання.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 314 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), після отримання клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

Так, відповідно до клопотання ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченому ч. 5 ст. 407 КК України, а саме у нез`явленні військовслужбовцем вчасно на службу без поважних причин, тривалістю понад три доби, вчинене в умовах воєного стану, за адресою: с. Шевченкове Миколаївського району Миколаївської області.

Місце вчинення злочину село Шевченкове територіально відноситься до ліквідованого Вітовського (Жовтневого) району.

Відповідно до постанови Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року №807 - ІХ у Миколаївській області було утворено Миколаївський район (з адміністративним центром у місті Миколаїв) у складі територій Березанської селищної, Веснянської сільської, Воскресенської селищної, Галицинівської сільської, Коблівської сільської, Костянтинівської сільської, Куцурубської сільської, Миколаївської міської, Мішково-Погорілівської сільської, Нечаянської сільської, Новоодеської міської, Ольшанської селищної, Очаківської міської, Первомайської селищної, Радсадівської сільської, Степівської сільської, Сухоєланецької сільської, Чорноморської сільської, Шевченківської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України. А також ліквідовано у Миколаївській області: Арбузинський; Баштанський; Березанський; Березнегуватський; Братський; Веселинівський; Вітовський; Вознесенський; Врадіївський; Доманівський; Єланецький; Казанківський; Кривоозерський; Миколаївський; Новобузький; Новоодеський; Очаківський; Первомайський; Снігурівський райони.

При цьому, пунктами 3, 3- 1 розділу ХII Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про судоустрій і статус суддів передбачено, що районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

До набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Пунктом 4 частини 3 статті 314 КПК України визначено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 6 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Так, оскільки положення Кримінального процесуального кодексу України не регулюють питання щодо порядку направлення клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності на розгляд іншого суду, то суд вважає за необхідне застосовувати загальні засади кримінального провадження, а саме верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави (ч. 1 ст. 8 КПК України).

Кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Вирок та ухвала суду, що набрали законної сили в порядку, визначеному цим Кодексом, є обов`язковими і підлягають безумовному виконанню на всій території України (ч. ч. 1, 2 ст. 21 КПК України).

Частиною 1 статті 5 КПК України визначено, що процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.

З огляду на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, а саме нез`явлення військовслужбовцем вчасно на службу без поважних причин, тривалістю понад три доби, вчинене в умовах воєного стану, за адресою: с. Шевченкове Миколаївського (ліквідованого - Вітовського) району Миколаївської області, і Вітовський районний суд Миколаївської області продовжує здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, суд вважає, що вказане кримінальне правопорушення вчинено за межами територіальної юрисдикції Миколаївського районного суду Миколаївської області.

Згідно з положеннями п. 1 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Відповідно до ч. 2 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Отже, питання визначення підсудності належить виключно до компетенції суду апеляційної інстанції, а тому клопотання слід направити до апеляційного суду, для визначення підсудності.

Керуючись ст. ст. 8, 9, 21, 32, ч. 1, п. 4 ч. 3 ст. 314, ч. 1 ст. 372 КПК України, -

постановив:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону про звільнення підозрюваного ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 5 ст. 407 КК України, направити до Миколаївського апеляційного суду, для визначення підсудності.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1

27.03.2026