Номер провадження 1-кс/754/70/26
У Х В А Л А

Іменем України

21 січня 2026 року місто Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , особи якою подано скаргу - ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні № 0002909 від 20.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва 26.12.2025 надійшла скарга ОСОБА_4 про скасування повідомлення про підозру у кримінальному провадженні № 0002909 від 20.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України

Обґрунтовуючи скаргу ОСОБА_4 зазначає, що 20.10.2025 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, вважає вказане повідомлення незаконним та необґрунтованим. Вказує на відсутність в йогодіях ознак хуліганства, оскільки мала місце необхідна оборона від протиправних посягань та внаслідок чого ним спричинено тілесні ушкодження нападникам.

Просить скасувати повідомлення про підозру від 20 жовтня 2025 року в кримінальному провадженні № 0002909 від 20.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, як необґрунтоване.

В судовому засіданні ОСОБА_4 скаргу підтримав та просив її задовольнити за підстав викладених у скарзі.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, просив відмовити у її задоволенні, посилаючись на те, що органом досудового розслідування при складанні та врученні повідомлення про підозру було дотримано вимог законодавства.

Вислухавши доводи ОСОБА_4 , пояснення прокурора, дослідивши скаргу та додатки до неї, дослідивши матеріали кримінального провадження № 0002909 від 20.10.2025, роблю наступний висновок.

Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 10 ч. 1ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржене повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

В судовому засіданні встановлено, що у провадженні Деснянського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0002909 від 20.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

20.10.2025 виконувачем обов`язків керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0002909 від 20.10.2025 складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

20.10.2025 прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 ОСОБА_4 за участі захисника ОСОБА_6 , вручено повідомлення про підозру.

Згідно повідомлення про підозру, 19 жовтня 2025 року приблизно о 22 годині 30 хвилин ОСОБА_4 , перебуваючи в громадському місці, поблизу будинку № 66 по вулиці Оноре де Бальзака у місті Києві, з мотивів явної неповаги до суспільства, діючи з хуліганських спонукань, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх наслідки та бажаючи їх настання, вступив у словесний конфлікт з раніше незнайомими йому громадянами ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Після словесної перепалки з останніми у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на вчинення хуліганства із застосуванням предмета спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.

З цією метою ОСОБА_4 попрямував до місця свого мешкання: АДРЕСА_1 , де узяв власний травматичний пістолет ПМР 9мм НОМЕР_1 , споряджений 8 патронами із резиновим осердям (травматичної дії).

В подальшому, реалізуючи. свій злочинний умисел, направлений на вчинення хуліганства із застосуванням спеціально пристосованого предмета для нанесення тілесних ушкоджень - травматичного пістолета 9мм ХК БР0660, 19 жовтня 2025 року близько 23 години 00 хвилин, ОСОБА_4 повернувся до будинку № 66 по вулиці Оноре де Бальзака у місті Києві та перебуваючи у громадському місці, у нічний час, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, діючи з хуліганських спонукань, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх наслідки та бажаючи їх настання, ігноруючи загальноприйняті норми моралі, етичні засади співіснування та правила поведінки в громадських місцях, у присутності сторонніх осіб, бажаючи протиставити себе іншим громадянам, суспільству, діючи умисно, з особливою зухвалістю, безпідставно застосував предмет, спеціально пристосований для нанесення тілесних ушкоджень, а саме - власний травматичний пістолет «ПМР» з метою спричинення шкоди ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Так, ОСОБА_4 здійснив вісім пострілів в бік потерпілого та свідків, при цьому вчинив не менше трьох пострілів у напрямку ОСОБА_7 , та не менше трьох пострілів в бік ОСОБА_8 , внаслідок чого останнім було заподіяно тілесні ушкодження.

Після того, перебуваючи у тому ж місці, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу з мотивів явної неповаги до суспільства, діючи з хуліганських спонукань, з особливою зухвалістю ОСОБА_4 підійшов до ОСОБА_7 та тримаючи у правій руці власний травматичний пістолет «ПМР», наніс рукояткою пістолета потерпілому ОСОБА_7 не менше двох ударів по потилиці та декілька ударів ногами по тулубу.

Внаслідок хуліганських дій ОСОБА_4 заподіяно тілесні ушкодження ОСОБА_7 у вигляді сліпого непроникаючого вогнепального поранення грудної клітки, забійної рани слизової верхньої губи, садна м`яких тканин в ділянці лівого гомілково-ступневого суглоба.

Своїми умисними, грубими, агресивними та зухвалими діями, вчиненими у громадському місці, у присутності сторонніх громадян, ОСОБА_4 грубо порушив громадський порядок, виявив явну неповагу до суспільства, створив загрозу безпеці оточуючих осіб та порушив нормальні умови громадського спокою.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у хуліганстві, тобто у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Оцінюючи доводи скарги, яку подав підозрюваний ОСОБА_4 , про незаконність та необґрунтованість підозри, приймаючи до уваги положення ст. 276 КПК України та позицію Європейського суду з прав людини, відображену в п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що «вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення».

Окрім того, слідчий суддя враховує і висновки викладені у рішенні у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90, п. 32, Series A, N 182).

Відповідно до практики ЄСПЛ розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 пар. 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.

Вимога розумної підозри містить у собі два питання. Перше з них становить питання права: розумна підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого законом. Друге питання факту: мають бути доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до певного злочину.

Слідчий суддя враховує, що стандарт розумна підозра достатньо вимогливий, хоча значно слабкіший за стандарт поза розумним сумнівом, який вимагається для кримінального засудження.

Факти, що підтверджують «обґрунтовану підозру» не повинні бути такого самого рівня, як факти, на яких має ґрунтуватись обвинувальний вирок чи навіть пред`явлення обвинувачення Рішеня ЄСПЛ у справі «Броуган та інші проти Сполучного Королівства».

Слідчий суддя також зауважує, що ця вимога не означає, що сторона обвинувачення навіть на ранніх стадіях розслідування, зобов`язана довести всі елементи правопорушення, оскільки цей стандарт не вимагає, щоб сторона обвинувачення мала докази, достатні для остаточного вирішення питання про винуватість.

Статтею 277 КПК України передбачено зміст повідомлення про підозру, так повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Дослідивши надані слідчому судді матеріали у межах доводів скарги, вважаю, що зазначені вище вимоги ст. ст. 276, 277 КПК України, Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і рішень Європейського суду з прав людини, постановлених у справах проти України, та в інших справах, були враховані у повідомленні про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України. Також судом не встановлено порушень ст. 481 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що викладені в повідомленні про підозру фактичні обставини та наявні в матеріалах провадження докази, свідчать про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, а також підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг скоїти кримінальне правопорушення.

Надані прокурором докази та зібрані у кримінальному провадженні докази, на переконання слідчого судді, на цьому етапі досудового розслідування підтверджують підозру ОСОБА_4 .

Слідчий суддя на цьому етапі досудового розслідування має право оцінювати докази з точки зору їх допустимості та достатності для висунутої особі підозри і не вправі оцінювати їх з точки зору достовірності, достатності та взаємозв`язку для прийняття процесуального рішення у виді вироку, що жоден доказ не має наперед встановленої сили.

З огляду на вищенаведені обставини та здобуті докази, доводи у скарзі ОСОБА_4 про передчасність та необґрунтованість, слідчий суддя відхиляє як такі, що жодним чином не спростовують доведеність підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення.

Наведені підозрюваним ОСОБА_4 обставини, не можуть бути підставами для скасування підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, а є предметом перевірки в ході досудового розслідування, а тому вважаю, що при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування були дотримані вимоги ст. 276-278 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що наявні у матеріалах кримінального провадження докази є достатніми для повідомлення ОСОБА_4 про підозру у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України; прокурор обґрунтовано зробив висновок про наявність фактичних обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню у кримінальному провадженні та обґрунтовано прийняв процесуальне рішення, яке оскаржується; в сторони обвинувачення наявні достатні докази, у підтвердження підозри, а стороною захисту не вказувалось на дані, які свідчать про те, що вищевказані зібрані у кримінальному провадженні докази здобуті внаслідок істотного порушення прав та свобод ОСОБА_4 , або внаслідок порушення його права на захист.

Крім того, слідчий суддя вважає, що висунута підозра є достатньою, щоб забезпечити подальше розслідування у кримінальному провадженні.

Отже, на підставі вищевикладеного, слідчий суддя робить висновок, що скарга підозрюваного ОСОБА_4 не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 276, 278, 303,395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 про скасування повідомлення про підозру у кримінальному провадженні № 0002909 від 20.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Час оголошення повного тексту ухвали: 23.01.2026 о 10 год. 45 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_10