печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2025 року м. Київ

Печерський районний суд міста Києва в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту в кримінальному провадженні № 0000585 від 11.07.2024,

УСТАНОВИВ:

Короткий виклад обставин клопотання

До слідчого судді надійшло клопотання сторони кримінального провадження про накладення арешту на майно, а саме криптогаманець із публічною адресою: « НОМЕР_1 », на який було переведено цифрові (віртуальні) активи (криптовалюту), що викрадені у ОСОБА_4 , що знаходяться у володінні компанії Tether Operations Limited (https://cs.tether.to) в мережі блокчеін BNB.

Метою накладення арешту вказано збереження речових доказів.

Явка сторін кримінального провадження

Слідий подав заяву про розгляд клопотання без його участі. Вимоги клопотання підтримав у повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання розглядається без повідомлення власника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.

Правове обґрунтування

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Обставини, встановлені слідчим суддею, та мотиви слідчого судді

Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого в місті Києві, за процесуального керівництва Київської міської прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000585 від 11.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування досліджуються наступні обставини, а саме слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, за процесуального керівництва Дарницької окружної прокуратури міста Києва, здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001869 від 25.05.2023 року відносно ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частин першої та другої статті 255, частини четвертої статті 190, частини четвертої статті 28 частини п`ятої статті 190 Кримінального кодексу України.

У вказаному кримінальному провадженні досудове розслідування здійснювала колишній слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_15 , а в подальшому досудове розслідування доручено здійснювати слідчому слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_16 .

Так, в ході досудового розслідування 29.02.2024, на підставі ухвали слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 26.02.2024 (справа № 753/9829/23), проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено, серед іншого - мобільний телефон марки Apple iPhone 11 Pro Мах, IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , з SIM-карткою - НОМЕР_4 . Зазначене майно перебувало у власності ОСОБА_4 , який проживав за вищевказаною адресою.

В подальшому, ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва на вказане майно накладено арешт.

Колишнім слідчим слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_15 , 04.03.2024 року за вихідним № 5973/125/48-2024 надано письмове доручення оперативним працівникам управління протидії кіберзлочинам в місті Києві Департаменту кіберполіції Національної поліції України провести огляд вилучених в ході обшуків речей та документів, у тому числі мобільного телефону марки «Apple iPhone 11 Pro Мах, IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , з SIM-карткою - НОМЕР_4 .

04.03.2024 вищезазначене доручення у колишнього слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_15 , особисто отримав старший оперуповноважений управління протидії кіберзлочинам в місті Києві Департаменту кіберполіції Національної поліції України ОСОБА_17 .

Виконання вищевказаного доручення слідчого доручено старшому оперуповноваженому управління протидії кіберзлочинам в місті Києві Департаменту кіберполіції Національної поліції України ОСОБА_17 та інспектору 4-го відділу (протидії злочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій) управління протидії кіберзлочинам в місті Києві Департаменту кіберполіції Національної поліції України ОСОБА_18 .

18.03.2024 інспектором 4-го відділу (протидії злочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій) управління протидії кіберзлочинам в місті Києві Департаменту кіберполіції Національної поліції України ОСОБА_18 , складено протокол огляду вищевказаного мобільного телефон,у вилученого у ОСОБА_4 .

14.05.2024 на адресу слідчого відділу, від адвоката ОСОБА_19 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , надійшло клопотання про проведення слідчих дій у зазначеному кримінальному провадженні, в якому повідомлялось про те, що 20.03.2024 ОСОБА_4 , віддалено зайшовши до свого електронного гаманця, виявив те, що 06.03.2024 невідомі особи шляхом переведення віртуальних активів на інший рахунок викрали з електронного гаманця, який знаходився на мобільному телефоні марки Apple iPhone 11 Pro Мах, IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , віртуальні активи у сумі 33 001,00 USDT.

У подальшому, 05 травня 2024 року, в ході допиту як свідка, ОСОБА_4 повідомив, що має криптовалютний гаманець в додатку «Trust Wallet», який зареєстрував приблизно 01.02.2024 (адреса: НОМЕР_5), який останній створив для зберігання своїх віртуальних активів, перераховував з гаманця на біржі «Bybit», та на якому станом на 06 лютого 2024 року на балансі перебувало 33 001.00 USDT.

Зайшовши безпосередньо в додаток «Trust Wallet» на адресу свого гаманця ОСОБА_4 виявив, що о 14 годині 23 хвилини 06.03.2024 (час за Києвом) на його адресу переказали монету BNB у сумі 0,16 з біржі Huobi з гаманця НОМЕР_6, що еквівалентно 118 доларів США (монета використовується для комісії при здійсненні виводу віртуальних активів з гаманця), а також ОСОБА_4 виявив, що 06.03.2024 о 14 годині 24 хвилини (час за Києвом) відбувся переказ на суму 100 USDT, та цього ж дня о 14 годині 25 хвилини (час за Києвом) переказ на суму 32 901 USDT, на одну й ту ж адресу, а саме НОМЕР_1.

Таким чином, переказ віртуальних активів, які належать ОСОБА_4 , здійснено в період часу, коли вилучений під час обшуку мобільний телефон «Apple iPhone 11 Pro Мах, IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , в якому був встановлений додаток «Trust Wallet», перебував в розпорядженні працівників управління протидії кіберзлочинам в місті Києві Департаменту кіберполіції Національної поліції України, що може свідчити про можливі неправомірні дії з боку останніх.

Крім того, Департаментом внутрішньої безпеки Національної поліції України (вихідний № 40899-2025 від 04.06.2025) повідомлено, що під час виконання доручення слідчого у кримінальному провадженні № 0000585 від 11.07.2024 здійснювалось аналітичне дослідження загальнодоступних відомостей стосовно руху цифрових активів із вказаного у наданому дорученні належного ОСОБА_4 криптогаманця з адресою: «НОМЕР_5».

В ході здійснення вказаного аналітичного дослідження встановлено, що вище зазначений криптогаманець є «холодним», тобто не належить криптовалютним біржам.

Також, підтверджено обставини несанкціонованого виводу належних ОСОБА_4 цифрових активів на інший «холодний» криптогаманець за адресою: « НОМЕР_1 », що мало місце 06.03.2024 в розмірі 33 001,0791 USDT (32 981,86 USD)

Також, оперативним шляхом встановлено, що згідно з даними веб-порталу blockchair.com на теперішній час залишок криптоактивів, які зберігаються на «холодному» криптогаманці з адресою: « НОМЕР_1 » складає 32 001,0591 USDT (31 989,86 USD).

Постановою слідчого від 30.05.2025 криптогаманець «НОМЕР_1», визнано речовим доказом.

Норма-дефініція речових доказів (стаття 98 КПК) щодо критеріїв (умов) визнання матеріальних об`єктів речовими доказами (були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин) з одного боку дійсно, сформульована в категоричній формі, і вказані умови мають бути дотримані для визнання тих чи інших речей речовими доказами. У той же час, слід зважати на стадію кримінального провадження. Так, на стадії досудового розслідування не всі обставини, що підлягають з`ясуванню у кримінальному провадженні, можуть бути достовірно встановлені одразу ж, оскільки розслідування - це процес пізнання обставин подій минулого, пов`язаний з пошуком, виявленням та фіксацією відповідних слідів злочинного діяння.

Системний аналіз норм КПК та практики ЄСПЛ дозволяє дійти висновку, що КПК оперує поняттями, які відповідають декільком різним стандартам доказування (переконання) - стандарт «обґрунтованої підозри», переконання (доведення) «поза розумним сумнівом» та стандарти «достатніх підстав (доказів)» тощо. Стандарти «достатніх підстав (доказів)» використовуються в широкому колі різноманітних ситуацій, що виникають в ході кримінального провадження, тому вони не є сталими, а залежать від конкретної ситуації, цілі прийняття тих чи інших рішень (вчинення дій) та їх правових наслідків. При цьому, вони застосовуються як для прийняття процесуальних рішень слідчими суддями (судом) (статті 157, 163, частина 5 статті 234, 260 та інші статті КПК), так і слідчими, прокурорами (статті 134, 271, 276 КПК та інші).

З огляду на вимоги ч. 3 статті 170 КПК арешт майна на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК (тобто з метою забезпечення збереження речових доказів) передбачає дотримання стандарту «достатніх підстав» вважати, що майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК.

Стандарт «достатніх підстав (доказів)» для цілей арешту з метою забезпечення збереження речових доказів передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують певну річ з кримінальним правопорушенням (демонструють можливу приналежність до його вчинення в якості знаряддя або матеріального об`єкту, що містить певне відображення або інформацію про злочин), тобто наділяють її саму можливістю виконувати функцію доказу у кримінальному провадженні, і вони є достатніми, щоб виправдати її тимчасове обтяження у вигляді арешту для можливого використання в процесі доказування стороною обвинувачення у подальшому.

При виявленні та вилученні рухомих речей, що не підлягають державній реєстрації, суд має виходити з: (1) дії презумпції права власності за особою, яка володіє (реально панує, здійснює фактичний контроль над річчю - corpus possessionis); (2) спростування вказаної презумпції можливе за наявності беззаперечних доказів чи їх сукупності (зокрема, рішення суду щодо визнання права власності за іншою особою, письмові докази, дата складання яких мала місце до моменту вилучення та не викликає сумнівів, матеріали фото-, відеофіксації, речові докази тощо); (3) показання свідків та пояснення зацікавлених осіб, за умови обов`язкової письмової форми правочину, не мають братися до уваги при вирішенні питання про спростування презумпції; (4) пояснення сторін оцінюються у співставленні із фактичними обставинами та наданими доказами.

Так, на даній стадії досудового розслідування не всі обставини, що підлягають з`ясуванню у кримінальному провадженні, можуть бути достовірно встановлені одразу ж, оскільки розслідування - це процес пізнання обставин подій минулого, пов`язаний з пошуком, виявленням та фіксацією відповідних слідів злочинного діяння.

Слідчий суддя вважає, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, як арешт майна з метою збереження речових доказів, що забезпечить дієвість розслідування у кримінальному провадженні.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні підстави вважати, що криптогаманець із публічною адресою: « НОМЕР_1 », на який було переведено цифрові (віртуальні) активи (криптовалюту), що викрадені у ОСОБА_4 , що знаходяться у володінні компанії Tether Operations Limited (https://cs.tether.to) в мережі блокчеін BNB, відповідає ознакам речових доказів, тому підлягає арешту з метою забезпечення збереження речових доказів, а тому клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. 131, 170, 173, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти в рамках кримінального провадження за № 0000585 від 11.07.2024 арешт на майно, із забороною відчуження, розпорядження та користування, а саме на:

- криптогаманець із публічною адресою: « НОМЕР_1 » на який було переведено цифрові (віртуальні) активи (криптовалюту), що викрадені у ОСОБА_4 , що знаходяться у володінні компанії Tether Operations Limited (https://cs.tether.to) в мережі блокчеін BNB.

Зобов`язати компанію Tether Operations Limited (https://cs.tether.to) заблокувати доступ до усіх цифрових (віртуальних) активів (криптовалюти) у вигляді USDT в мережі блокчеін BNB, що знаходяться / знаходились на криптогаманці із публічною адресою: « НОМЕР_1 ».

Заборонити службовим особам компанії «Tether Limited» та іншим особам проводити будь-які операції, що приведуть до зменшення залишку цифрових (віртуальних) активів (криптовалюти) на гаманцях з публічною адресою на криптогаманці із публічною адресою: « НОМЕР_1 », та інших гаманцях на які в подальшому можуть бути виведені вказані активі у відповідності до їх руху в мережі блокчеін BNB.

Ухвала підлягає негайному виконанню прокурором/слідчим у кримінальному провадженні № 0000585 від 11.07.2024.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1