Справа № 372/162/21Головуючий у І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/824/849/2026Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_2
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2026 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5

з участю прокурора ОСОБА_6 ,

обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

ОСОБА_10 ,

захисників ОСОБА_11 (у режимі відеоконференції), ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_13 про зміну запобіжного заходу

В С Т А Н О В И Л А:

Вироком Обухівського районного суду Київської області від 20 грудня 2023 року ОСОБА_7 засуджено за ч. 1 ст. 263 КК України до 5 років позбавлення волі. Час відбуття покарання рахувати з 12 липня 2020 року, зарахувавши йому в термін відбуття покарання строк попереднього ув`язнення з 12 липня 2020 року по 20 грудня 2023 року. Визнано невинуватим у вчиненні злочину, передбаченого ст. 257 КК України та виправдано його в зв`язку із недоведеністю наявності в діянні складу кримінального правопорушення. Визнано невинуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України та виправдано його в зв`язку із недоведеністю вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення.

Цим же вироком засуджені ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

На зазначений вирок захисники обвинувачених та прокурор подали апеляційні скарги.

Під час апеляційного розгляду захисником обвинуваченого ОСОБА_7 адвокатом ОСОБА_13 подано клопотання про зміну запобіжного заходу.

У клопотанні захисник просить змінити обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід з тримання під вартою на будь-який інший менш суворий запобіжний захід: або домашній арешт (цілодобовий або у певний час доби) за адресою його реєстрації: АДРЕСА_1 , з покладенням відповідних процесуальних обов`язків), або особисту поруку, визначивши ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , особами, що заслуговують на довіру, з покладенням відповідних процесуальних обов`язків, або особисте зобов`язання з покладенням відповідних процесуальних обов`язків.

В обґрунтування клопотання посилається на незаконність обвинуваченому ОСОБА_7 оголошеної підозри, на підставі якої його було затримано. Вважає, що заявлені прокурором ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України є виключно припущеннями, які нічим не підтверджуються. Зазначає, що ризик того, що ОСОБА_7 буде переховуватися від органів досудового розслідування і суду не відповідає фактичним обставинам справи та при наявності показів потерпілих, які його виправдовують, оскільки підтверджують непричетність ОСОБА_7 до інкримінованих злочинів та не впізнають останнього, пояснили, що бачать його вперше, даний ризик втрачає сенс, а щодо ризику вчиняти інші кримінальні правопорушення, то такий ризик обґрунтовується тільки припущеннями.

Вказує, що наявність місця реєстрації, міцних соціальних зв`язків, існування осіб, які заслуговують на довіру та які можуть поручитися за виконання ОСОБА_7 покладених на нього обов`язків, свідчить про можливість та достатність без шкоди для кримінального провадження змінити ОСОБА_7 запобіжний захід на будь-який інший , не пов`язаний з триманням під вартою.

Крім того, вказує що ОСОБА_7 фактично відбув покарання призначене йому вироком Обухівського районного суду Київської області від 20 грудня 2023 року повністю та тривалий час утримується під вартою, має незадовільний стан здоров`я.

Заслухавши обвинувачених та їх захисників, які підтримали клопотання, прокурора, який заперечив проти задоволення клопотання, колегія судді вважає, що клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_13 підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд у відповідності до вимогст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до положеньст.182 КПК Українизастава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Разом з тим, апеляційний суд, звертає увагу на те, що практика ЄСПЛ свідчить про необхідність врахування тривалості перебування обвинуваченого під вартою при вирішенні питання щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Як слідує з матеріалів кримінальної справи ОСОБА_7 засуджений вироком Обухівського районного суду Київської області 20 грудня 2023 року до 5 років позбавлення волі, останнього взято під варту 12.06.2020 року та протягом цього часу запобіжний захід обвинуваченому не змінювався, тобто станом на 03.02.2026 року ОСОБА_7 відбув призначене йому покарання.

Враховуючи, що обвинувачений ОСОБА_7 утримується під вартою протягом тривалого часу та відбув призначене йому за вироком Обухівського районного суду Київської області 20 грудня 2023 року покарання, суд вважає за можливе змінити запобіжний захід з тримання під вартою на заставу у розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 332800 грн., що буде достатньою гарантією забезпечення належної поведінки обвинуваченого на період апеляційного провадження, у тому числі і за апеляційною скаргою прокурора, у якій ставиться питання про погіршення його становища.

При цьому, суд враховує, що розмір застави повинен бути помірним та пропорційним щодо конкретної людини та обставин кримінального правопорушення, який їй інкриміновано.

Враховуючи наведені вище фактори, суд вважає, що застава саме у розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 332800 грн., здатна, у разі її внесення, забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Підстав для зміни запобіжного заходу ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою на домашній арешт , особисту поруку або на особисте зобов`язання колегія суддів не вбачає.

За таких обставин, клопотання захисника підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст.331,419 КПК України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А:

Клопотання захисника ОСОБА_13 задовольнити частково.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід з тримання під вартою на заставу у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 332 800 грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною особою або юридичною особою протягом строку дії ухвали на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду (м. Київ, вул. Солом`янська, 2-А, код ЄДРПОУ, номер рахунку за стандартом IBAN - UA1082186, банк надавача послуг - ГУ ДКСУ у м. Києві, код банку 820172, призначення платежу - застава за ОСОБА_7 у справі №372/162/21 в Київському апеляційному суді).

У разі внесення застави оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення, яка після отримання і перевірки документа повинна надати розпорядження про негайне звільнення обвинуваченого з-під варти та повідомити про це суд.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_7 на строк 2/два/ місяці обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утриматися від спілкування зі свідками та потерпілими у цьому кримінальному провадженні

та роз`яснити, що у разі невиконання цих обов`язків, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, а також у разі невиконання заставодавцем обов`язків із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом, застава звертається в дохід держави.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Суддя Суддя

-