Справа № 953/7788/25
н/п 1-кс/953/5514/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" серпня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0001209 від 26.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

04.08.2025 о 16:35 год. до канцелярії Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 , в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно 30.07.2025 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: пістолет марки «Т-910» кал. 9 мм, № НОМЕР_1 , який упаковано до спеціального пакету № WAR2008045; 2 (два) магазини, та набої в кількості 18 шт. із маркуванням «СОВА ІІ 9 мм», що упаковано до спеціального полімерного пакету № PSP2404261; дозвіл на зброю на ім?я ОСОБА_4 № НОМЕР_2 , який упаковано до спеціального пакету № WAR2008044, що належить ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити місцем зберігання вказаних предметів, після проведення необхідного комплексу досліджень камеру схову речових доказів Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що СВ Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001209 від 26.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Процесуальне керівництво по вказаному кримінальному провадженню здійснюється групою прокурорів Київської окружної прокуратури м. Харкова.

Так, прокурор вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що 26.07.2025 до ЧЧ ХРУП № 1 надійшло повідомлення про те, що о 12.00 невстановлена особа знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , за допомогою травматичного пістолета, з хуліганських спонукань, нанесла тілесні ушкодження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що 30.07.2025, на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, за адресою: АДРЕСА_1 проведено обшук за місцем фактичного мешкання ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно, в ході якого виявлено та вилучено предмети, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Так, в ході вказаного обшуку виявлено та вилучено майно, перелік якого вказано в клопотанні, та яке належить ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказані речі та документи 30.07.2025 року, визнані речовими доказами по кримінальному провадженню.

Разом з тим, прокурор вказує, що 01.08.2025 до Київського районного суду м. Харкова, було подане клопотання про арешт майна. Однак, 01.08.2025 слідчим суддею ОСОБА_1 було винесено ухвалу про повернення клопотання на строк сімдесят дві години для усунення недоліків.

Так, прокурор посилаючись на вимоги ст. 98, ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України з метою збереження речових доказів, а завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, просить накласти арешт на майно, вилучене 30.07.2025 під час проведення обшуку, власником якого є ОСОБА_4 .

В судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, повідомлявся належним чином (а.с. 25). При цьому, 05.08.2025 ОСОБА_6 до канцелярії суду подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити (а.с. 28).

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, викликався належним чином (а.с. 27), будь-яких заяв чи клопотань до суду не надходило, причини своєї неявки слідчому судді не повідомив.

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна та прокурора.

Більш того, власники майна, які не були присутніми при розгляді клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що СВ Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001209 від 26.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України (а.с. 1г).

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 29.07.2025 надано дозвіл на проведення обшуку за місцем фактичного мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: в квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності належить ОСОБА_7 (а.с. 12-13).

Метою проведення обшуку слідчий суддя зазначив: виявлення та фіксацію відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, та вилучення: електронних носіїв інформації, флеш-носіїв, жорстких дисків, комп`ютерної техніки, ноутбуків, планшетів, системних блоків, засобів зв`язку, мобільних телефонів, сім-карток, планшетів із електронними носіями інформації, вогнепальної зброї, предметів, спеціально пристосованих або заздалегідь заготовлених для нанесення тілесних ушкоджень, пристроїв травматичної дії, бойових патронів або куль травматичної дії, які можуть мати значення для здійснення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

30.07.2025 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначено в протоколі обшуку (а.с. 14-19).

Клопотання про арешт майна надійшло до суду 01.08.2025 о 09:57 год. (а.с. 1 справа № 953/7788/25 н/п 1-кс/953/5479/25).

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 01.08.2025 вищевказане клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 повернуто прокурору для усунення недоліків, встановивши строк в сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали (а.с. 22 справа № 953/7788/25 н/п 1-кс/953/5479/25).

Копію ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 01.08.2025 про повернення клопотання 04.08.2025 о 12:30 год. отримано прокурором Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 (а.с. 24 справа № 953/7788/25 н/п 1-кс/953/5479/25).

Так, клопотання про арешт майна надійшло до канцелярії суду 04.08.2025 о 16:35 год. (а.с. 1).

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Постановою слідчого СВ ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 від 30.07.2025, майно вилучене під час проведення обшуку 30.07.2025, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001209 від 26.07.2025 (а.с. 23-24).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Прокурором доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до часткового задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 296 КК України, а тому з метою забезпечення збереження тимчасово вилученого майна, що може містить відомості про факти чи обставини, які встановлюються під час кримінального провадження, тобто є предметом вчинення даного кримінального правопорушення, та яке може бути речовим доказом, а тому на це майно слід накласти арешт.

Разом з цим, суд не вбачає підстав для накладення арешту на дозвіл на зброю на ім?я ОСОБА_4 № НОМЕР_2 , який упаковано до спеціального пакету № WAR2008044., при цьому виходить з наступного.

Так, дозвіл на зброю є документом, що посвідчує право особи на володіння зброєю. Сам по собі цей дозвіл не є предметом злочину, знаряддям злочину або доходом, отриманим від злочину, і не має самостійної матеріальної цінності. При цьому, прокурором не доведено, що залишення цього документа у володінні особи створює ризики, передбачені КПК України.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 14.05.2019 у справі № 234/5480/18, де зазначено, що документи, які самі по собі не мають статусу речового доказу і не становлять цінності як предмет злочину, не підлягають арешту, якщо немає обґрунтованої необхідності обмеження права особи на їх використання.

Так, ЄСПЛ у справі Смирнов проти Росії (Smirnov v. Russia, № 71362/01, § 44) наголошує, що будь-яке втручання у право власності чи обмеження доступу до документів має бути необхідним у демократичному суспільстві та пропорційним поставленій меті.

Відтак, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання в частині накладення арешту на дозвіл на зброю не підлягає задоволенню, оскільки прокурор не довів необхідність такого заходу.

Разом з тим, сторона обвинувачення не позбавлена можливості залучити до матеріалів даного кримінального провадження належним чином засвідчену копію вказаного вище дозволу на зброю.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 ч. 2 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0001209 від 26.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно 30.07.2025 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: пістолет марки «Т-910» кал. 9 мм, № НОМЕР_1 , який упаковано до спеціального пакету № WAR2008045; 2 (два) магазини, та набої в кількості 18 шт. із маркуванням «СОВА ІІ 9 мм», що упаковано до спеціального полімерного пакету № PSP2404261, що належить ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , - до скасування арешту у встановленому нормами КПК України порядку.

Визначити місцем зберігання речових доказів - камеру схову речових доказів Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, розташовану за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49, відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012р. №1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України».

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1