УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня2025 року

м. Київ

справа № 308/2834/21

провадження № 51-3914 впс 25

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши подання Закарпатського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження № 308/2834/21 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 на вирок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 липня 2025 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 189 КК України, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

До Верховного Суду у порядку ст. 34 КПК України надійшло подання Закарпатського апеляційного судупро направлення матеріалів вказаного кримінального провадження щодо ОСОБА_5 до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивоване тим, що за результатами проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями, призначення не відбулося у зв`язку із відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Учасники судового провадження належним чином повідомлені про день і час розгляду подання, проте в судове засідання не з`явилися, клопотань про відкладення судового розгляду не надійшло, що не перешкоджає розгляду даного подання.

Перевіривши наведені у поданні доводи та вивчивши матеріали провадження, керуючись положеннями ст. 34 КПК України, колегія суддів вважає, що подання Закарпатського апеляційного судупідлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 31 КПК України, кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Вимогами ч. 13 ст. 31 КПК України передбачено, що у разі якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Відповідно до положень частини 3 вищезазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Зі змісту подання Закарпатськогоапеляційного суду та доданих до нього матеріалів вбачається, що до складу судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення входить три судді: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 таОСОБА_8 .

Згідно звіту про неможливість розподілу справи, судді ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 відповідно до ухвали Закарпатського апеляційного суду від 11 січня 2021 року та ухвали слідчого судді Закарпатського апеляційного суду від 21 жовтня 2020 року (т. 8 а. п. 74) вже брали участь в даному кримінальному провадженні під час досудового розслідування, що у силу ч. 1 ст. 76 КПК України позбавляє їх права розглядати це провадження у суді апеляційної інстанції.

Як слідує з протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 вересня 2025 року призначення не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи (т. 14 а. п. 121).

Відповідно до абзацу 7 п. 3.3 Розділу 3 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду від 16 жовтня 2018 року зі змінами і доповненнями прийнятими рішенням зборів суддів Закарпатського апеляційного суду від 20 червня 2025 року, у разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу до складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення залучається резервний (запасний) суддя. У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу та резервного (запасного) судді автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів суду з урахуванням того, що суддя-доповідач має бути визначений зі складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення.

Зважаючи на наведене, колегія суддів приходить до висновку, що подання Закарпатського апеляційного суду підлягає задоволенню через обґрунтовані доводи про неможливість утворити склад суду для судового розгляду, у зв`язку з чим матеріали вказаного кримінального провадження за апеляційною скаргою захисника на вирок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 липня 2025 року щодо ОСОБА_5 необхідно направити із Закарпатського апеляційного суду на розгляд до іншого найбільш територіально наближеного апеляційного суду - Львівського апеляційного суду.

Керуючись статтею 34 КПК України, Суд

постановив:

Подання Закарпатського апеляційного суду задовольнити.

Матеріали кримінального провадження № 308/2834/21 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 на вирок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 липня 2025 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 189 КК України, направити на розгляд до Львівського апеляційного суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3