У Х В А Л А

Іменем України

25 листопада 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участі:

заявника: ОСОБА_3 , його захисника: адвоката ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання, щодо необхідності видалення ОСОБА_3 із зали судового засідання під час розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою-повідомленням ОСОБА_3 , -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебуває справа №127/28922/25 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою-повідомленням ОСОБА_3 .

Судове засідання у вказаній справі було призначено на 25.11.2025 об 15:00 год., в режимі відеоконференції.

В судовому засіданні на відеконференцзв`язку, з ДУ "Вінницька установа виконання покарань №1", приймав участь заявник ОСОБА_3 .

Крім того, в судовому засіданні на відеконференцзв`язку, з власних технічних засобів, приймала участь захисник - адвокат ОСОБА_4 .

Однак, в ході судового розгляду скарги заявник ОСОБА_3 систематично порушував порядок у залі судового засідання, не підкорявся розрядженням головуючого та виражався нецензурною лайкою, ображав нецензурною лайкою головуючого та інших осіб, перебивав головуючого суддю, на неодноразові попередження головуючого судді не реагував, а ще більше починав кричати нецензурною лайкою. У ході судового засідання головуючим суддею ОСОБА_1 численну кількість разів попереджалося ОСОБА_3 про те, що він порушує порядок у залі судового засідання та те, що у разі повторення ним зазначених вище дій його буде видалено з зали судового засідання. Проте, ОСОБА_3 не реагував на зауваження головуючого судді.

Норми Закону передбачають, що участь заявника, підозрюваного чи обвинуваченого в судовому засіданні є обов`язковою, а його відсутність допускається тільки у виняткових випадках, серед яких зокрема є грубе, систематичне порушення порядку в залі судового засідання або не підкорення розпорядженням головуючого у судовому засіданні.

Так, відповідно до частини першої статті 330 КПК України якщо обвинувачений порушує порядок у залі судового засідання або не підкоряється розпорядженням головуючого у судовому засіданні, останній попереджає обвинуваченого про те, що в разі повторення ним зазначених дій його буде видалено з зали судового засідання. При повторному порушенні обвинуваченим порядку судового засідання він може бути видалений за ухвалою суду з зали засідання тимчасово або на весь час судового розгляду. Якщо такий обвинувачений не представлений захисником, суд зобов`язаний залучити захисника для здійснення захисту за призначенням і відкласти судовий розгляд на строк, необхідний для його підготовки до захисту.

Як зазначив Європейський суд з прав людини в рішенні «Ананьєв проти Російської Федерації» («Ananyev v. Russia» від 30.07.2009), присутність підсудного в залі судового засідання при розгляді його справи є досить важливим аспектом, однак проведення засідання за відсутності підсудного не є невідповідним положенням Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, якщо ця особа може згодом домагатися перегляду вироку судом, який розглядав його справу, або вищим судом. При цьому ЄСПЛ підкреслив, що для належного здійснення правосуддя важливо, щоб повага і порядок в залі суду були визначальними критеріями для судових розглядів; явне недотримання підсудним основних принципів належної поведінки не може і не повинно допускатися. Сенс статті 6 Конвенції не перешкоджає особі за своєю власною волею, прямо або мовчазно, відмовитися від права на проведення справедливого розгляду. Однак для того, щоб бути ефективним в цілях Конвенції відмова від права на участь у судовому розгляді має встановлюватися однозначно і враховувати мінімальні гарантії, відповідні його значущості. Таким чином, ЄСПЛ допускає можливість видалення обвинуваченого із залу суду як наслідок порушення ним порядку в судовому засіданні за умови дотримання мінімальних гарантій права на справедливий суд, наприклад, шляхом забезпечення права на захисника, права на оскарження вироку суду.

Дотримуючись вищевказаних стандартів, слідчий суддя виходить з того, що головуючий неодноразово попереджав ОСОБА_3 про можливість видалення його з зали судового розгляду у випадку продовження ним порушення порядку в судовому засіданні та не підкорення розпорядженням головуючого, при цьому головуючий до останнього моменту не ставив питання про видалення його з зали судового засідання, намагаючись забезпечити йому можливість брати участь у розгляді справи, проте ОСОБА_3 , не тільки не припинив порушення, але й навпаки почав порушувати порядок все більш активно й грубо, унеможливлюючи подальший розгляд в його присутності.

При цьому, слідчий суддя наголошує, що ОСОБА_3 при розгляді даної скарги не є обвинуваченим, а виступає у статусі заявника.

Нормами КПК України не передбачено порядку видалення з зали суду саме заявника або інших осіб, які приймають участь у розгляді скарги. У той же час, Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК). Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) та практику ЄСПЛ як джерело права (стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"). Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, що передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення.

У випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК (частина 6 статті 9 КПК).

Таким чином, з урахуванням викладеного вище слідує висновок про необхідність застосування аналогії закону при вирішенні такого роду питання.

З урахуванням наведених обставин, слідчий вважає за необхідне видалити заявника ОСОБА_3 із зали судового засідання на весь час судового розгляду даної скарги.

При цьому, після видалення заявника із зали судового засідання, захист прав та законних інтересів ОСОБА_3 в судовому засіданні буде здійснювати захисник - адвокат ОСОБА_4 , а відтак права заявника порушені не будуть.

В той же час, видалення ОСОБА_3 із зали суду на весь час судового розгляду скарги не становитиме порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 9, 303-307, 330, 370, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Видалити заявника ОСОБА_3 із зали судового засідання на весь час судового розгляду справи №127/28922/25 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою-повідомленням ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: