Провадження № 1-кс/359/2127/2025

УХВАЛА

30.10.2025 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0001979 від 28.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 за погодженням процесуального керівника звернувся до суду з клопотанням, в якому просив накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони відчуження та розпорядження, а саме на: домоволодіння загальною площею 67,80 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання зазначив, що в провадженні слідчого відділу Бориспільського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001979 від 28.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

23.10.2025 в межах вказаного кримінального провадження ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

Внаслідок злочинних дій ОСОБА_4 та ОСОБА_5 згідно висновку експерта, за результатами проведеної інженерно-екологічної експертизи довкіллю на ділянці місцевості в районі с. Черняховка, Яготинської ОТГ, Бориспільського району, Київської області, за координатами 50°14'12''N 31°58'17''E завдано істотної шкоди та розмір заподіяної шкоди становить 130413,98 (сто тридцять тисяч чотириста тринадцять гривень 98 копійок).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, встановлено, що у власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває домоволодіння загальною площею 67,80 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Тому з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, слідчий просив накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на домоволодіння загальною площею 67,80 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Прокурор у судове засідання не з`явився надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

З метою забезпечення арешту майна, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, власник майна до суду не викликався.

Вивчивши матеріали клопотання, перевіривши надані докази в його обґрунтування, слідчий суддя доходить до висновку, що клопотання слід задовольнити, виходячи з таких підстав.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні слідчого відділу Бориспільського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001979 від 28.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

23.10.2025 в межах вказаного кримінального провадження ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 246 КК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Абзацом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частинами 6 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

З клопотання слідчого встановлено, що арешт майна підозрюваного ОСОБА_4 обґрунтовується необхідністю забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Як випливає зі змісту ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вирішуючи клопотання, слідчий суддя враховує наявність правової підстави для арешту майна, а саме: можливість відчуження нерухомого майна, а також мету застосування арешту - відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Згідно висновку експерта, за результатами проведеної інженерно-екологічної експертизи довкіллю на ділянці місцевості в районі с. Черняховка, Яготинської ОТГ, Бориспільського району, Київської області, за координатами 50°14'12''N 31°58'17''E завдано істотної шкоди та розмір заподіяної шкоди становить 130413,98 (сто тридцять тисяч чотириста тринадцять гривень 98 копійок).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, встановлено, що у власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває домоволодіння загальною площею 67,80 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Загальна вартість нерухомого майна 84 885,00 грн.

Слідчий суддя враховує і наявність повідомлення ОСОБА_4 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України і відповідно до цього розмір спричиненої кримінальним правопорушенням шкоди, що становить 130 413,98 грн.

Бере до уваги слідчий суддя і співрозмірність зазначеного заходу забезпечення завданням кримінального провадження, якими є захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження. У зв`язку з відсутністю заборони користуватися житлом слідчий суддя не вбачає і неспівмірної шкоди для інтересів власника майна та інших осіб.

Таким чином, за наявності правових підстав для накладення арешту слідчий суддя знаходить всі підстави для задоволення клопотання з застереженням в ухвалі про те, що обмеження для власника житла встановлюються лише у вигляді заборони заборони відчуження та розпорядження цього майна.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони відчуження та розпорядження, а саме на:

- домоволодіння загальною площею 67,80 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляції протягом п`яти діб з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали слідчого судді проголошено 04.11.2025 року о 14 год.05 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1