УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження № 0000528 від 11.08.2025 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_6 звернулась до слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосованого до обвинуваченого ОСОБА_5 .

Клопотання мотивовано тим, що проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000528 від 11.08.2025 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 маючи незняту та непогашену судимість за вчинення умисного корисливого кримінального правопорушення, будучи обізнаним у тому, що в Україні введено воєнний стан, 09.08.2025 року близько 09:20 години перебуваючи на території «Центрального автовокзалу» за адресою: м. Вінниця, вул. Київська, 8, проходячи біля платформи для посадки і висадки пасажирів, помітив на торгівельному прилавку поряд із ємностями квасу мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі Redmi 13C в чохлі бордового кольору, належний продавцю ОСОБА_7 , після чого у нього виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, о 09:23 год. ОСОБА_5 керуючись жагою до легкої наживи, діючи повторно, умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправність та караність своїх дій, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, підійшов до прилавку із ємностями квасу, взяв із нього мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі Redmi 13C в чохлі бордового кольору та поклав до кишені штанів у які був одягнений.

Після чого покинув місце вчинення кримінального правопорушення та розпорядився викраденим майном на власний розсуд.

Своїми протиправними діями ОСОБА_5 спричинив ОСОБА_7 майнову шкоду на загальну суму 3410,80 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 , обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000528 від 11.08.2025 за ч. 4 ст. 185 КК України відносно ОСОБА_5 скеровано до Вінницького міського суду Вінницької області 23.10.2025.

Вина обвинуваченого у вчиненні інкримінованого правопорушення повністю підтверджується сукупністю зібраних у кримінальному провадженні доказів.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 13.09.2025 (справа № 127/32289/25) відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, з визначенням розміру застави. Строк дії ухвали визначено до 11.12.2025.

Оскільки досудове розслідування кримінального провадження завершено, обвинувальний акт скеровано до суду, підготовче судове засідання призначено на 13.01.2026, а строк дії ухвали суду про застосування запобіжного заходу завершується 11.12.2025, та враховуючи те, що ризики (передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України), які слугували підставою для застосування запобіжного заходу не зменшились та не зникли, є підстави, для продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , тому прокурор просила клопотання задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 ,в судовому засіданні клопотання підтримала, просила задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, просив суд повернути клопотання прокурору.

Обвинувачений ОСОБА_5 в судовому засіданні по суті клопотання підтримав думку захисника.

Вислухавши думку сторін, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 13.09.2025 (справа № 127/32289/25) відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з моменту затримання, тобто до 11.12.2025 із можливістю внесення застави в розмірі 242 240,00 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000528 від 11.08.2025 за ч. 4 ст. 185 КК України відносно ОСОБА_5 скеровано до Вінницького міського суду Вінницької області 23.10.2025.

Підготовче судове засідання призначено на 13.01.2026, тобто поза межами дії запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою.

Законом України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України щодо виконання рішень Європейського суду з прав людини" від 18 жовтня 2022 року №2690-IX, який набув чинності 06.11.2022, внесено ряд змін до Кримінального процесуального кодексу України, щодо порядку розгляду клопотань про застосування та продовження дії запобіжних заходів.

Так, відповідно до частини четвертої статті 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно ч. 6 ст. 199 КПК України, у разі закінчення строку дії запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Згідно зі статтею 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Підставами для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було доведення існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: обвинувачений перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя приходить до висновку, що ризики які існували на час застосування запобіжного заходу на сьогоднішній день не зменшились та продовжують існувати.

Так, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, зокрема санкцією ч. 4 ст. 185 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років.

Згідно із позицією Європейського суду з прав людини, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Тяжкість можливого покарання може спонукати підозрюваного переховуватися від суду. Це твердження узгоджується з практикою ЄСПЛ, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» Європейський суд з прав людини визначив, що тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Суд також враховує, що ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий, маючи непогашену судимість, в період воєнного стану обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, що свідчить про те, що ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшився і продовжує існувати.

При цьому слід зазначити, що чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачений обов`язково здійснюватиме такі дії, однак має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий, має постійне місце проживання, одружений, має двох дітей, офіційно не працевлаштований.

З матеріалів клопотання встановлено, що ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 13.09.2025 (справа № 127/32289/25) визначено альтернативу у вигляді можливості внесення застави в розмірі 242 240,00 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн. Разом з тим, визначений розмір застави являється непосильним для обвинуваченого ОСОБА_5 , у зв`язку з чим, прокурор у клопотанні просить визначити розмір застави у 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб,що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн.

Згідно із ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому, не допускається встановлення такого розміру застави, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави і перетворюється на безальтернативне ув`язнення.

Враховуючи вищевикладене, а також, що обставини на які посилався суд при обранні ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не змінилися, слідчий суддя вважає, що інший запобіжний захід не може запобігти встановленим ризикам, тому доцільно клопотання прокурора задовольнити та продовжити строк тримання обвинуваченому ОСОБА_5 під вартою на 60 днів, із можливістю визначення застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн.

На підставі наведеного, керуючись ст. 176, 177, 183, 197, 199, 309, 370, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_6 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, тобто до 06.02.2026 року включно.

Одночасно визначити заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА у Вінницькій області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

?прибувати на виклики прокурора та суду за першою вимогою;

?не відлучатись із населеного пункту в якому проживає без дозволу прокурора або суду;

?повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

?утриматись від спілкування із особами, які являються свідками, потерпілими у даному кримінальному провадженні;

?здати на відповідальне зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення..

Слідчий суддя