Справа № 274/7814/25 Провадження № 1-кс/0274/1772/25
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
УХВАЛА

02.12.25 р.м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3
набездіяльність службових осіб Бердичівського районного відділу поліції Головного управління поліції в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся зі скаргою, у якій просить зобов`язати Бердичівський районний відділ поліції Головного управління поліції в Житомирській області прийняти та невідкладно зареєструвати подану ним заяву від 05.11.2025 р. про вчинення злочину до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати за цією заявою досудове розслідування у формі досудового слідства за вчинення дій, які мають ознаки складу злочину, передбаченого статтею 146 Кримінального кодексу України, зобов`язати Бердичівський районний відділ поліції Головного управління поліції в Житомирській області надати через 24 години з моменту внесення таких відомостей витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Бердичівський районний відділ поліції Головного управління поліції в Житомирській області своєї позиції щодо скарги не повідомив.

Слідчим суддею з`ясовано, що 05.11.2025 р. до Бердичівського районного відділу поліції Головного управління поліції в Житомирській області надійшла заява про те, що 05.11.2025 р. за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 звернувся з проханням прийняти міри до колишньої дружини, яка без його дозволу вивезла їх спільну дочку за межі території України, цю заяву було зареєстровано в інформаційно-комунікаційній системі "Інформаційний портал Національної поліції України" Бердичівського районного відділу поліції Головного управління поліції в Житомирській області за № 26060, що підтверджується талоном-повідомленням єдиного обліку № 26060 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію (а. с. 8).

Зі змісту скарги ОСОБА_3 вбачається, що відомості, які містилися у його заяві від 05.11.2025 р., не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Станом на момент розгляду скарги від Бердичівського районного відділу поліції Головного управління поліції в Житомирській області не надходило будь-яких документів, які б вказували, що відомості, які містилися у заяві від 05.11.2025 р. ОСОБА_3 , були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зважаючи на наведене, слідчий суддя, розглядаючи скаргу ОСОБА_3 , виходить з того, що відомості, які містилися у його заяві від 05.11.2025 р., не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з частиною першою статті 214 Кримінального процесуального кодексу України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання керівником органу досудового розслідування.

Зі змісту цієї норми Кримінального процесуального кодексу України випливає, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають внесенню не будь-які відомості, а лише ті, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що обставини, які містяться у заяві від 05.11.2025 р. ОСОБА_3 , не містять відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зважаючи на таке.

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є батьками дитини ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом від 23.08.2016 р. про народження (а. с. 6).

Рішенням від 18.03.2025 р. № 63 Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області визначено місце проживання ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , з батьком ОСОБА_3 (а. с. 7).

Зі змісту заяви від 05.11.2025 р. ОСОБА_3 випливає, що те, що його колишня дружина без його дозволу вивезла їхню спільну дочку за межі території України.

Проте заява не місить будь-яких посилань на обставини, які б вказували на наявність об`єктивної сторони злочину, передбаченого статтею 146 Кримінального кодексу України (незаконне позбавлення волі або викрадення людини), а саме:

1) що мати дитини ОСОБА_4 , протиправно перешкоджає малолітній дитині ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , обирати за своєю волею місце знаходження;

2) що мати дитини ОСОБА_4 , протиправно захопивши малолітню дитину ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , перемістивши дитину з того місця, де та знаходилася, здійснює подальше утримання дитини проти волі останньої.

Таким чином обставини, наведені у заяві від 05.11.2025 р., вказують лише на те, що мати дитини ОСОБА_4 , без згоди батька дитини ОСОБА_3 , та всупереч фактично змінила місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке було визначено рішенням від 18.03.2025 р. № 63 Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області.

Однак спірні правовідносини у такому випадку регулюються нормами Сімейного кодексу України.

Так, частиною першою статті 160 Сімейного кодексу України передбачено, що місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків.

Тобто у даному випадку малолітня дитина ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , не наділена правом визначати своє місце проживання, а тому вчинення її батьками дій з визначення її місця проживання не містить у собі об`єктивної сторони злочину, передбаченого статтею 146 Кримінального кодексу України.

А статтею 162 Сімейного кодексу України визначено, що якщо один з батьків або інша особа самочинно, без згоди другого з батьків чи інших осіб, з якими на підставі закону або рішення суду проживала малолітня дитина, або дитячого закладу (установи), в якому за рішенням органу опіки та піклування або суду проживала дитина, змінить її місце проживання, у тому числі способом її викрадення, суд за позовом заінтересованої особи має право негайно постановити рішення про відібрання дитини і повернення її за попереднім місцем проживання. Дитина не може бути повернута лише тоді, коли залишення її за попереднім місцем проживання створюватиме реальну небезпеку для її життя та здоров`я або обставини змінилися так, що повернення суперечить її інтересам. Особа, яка самочинно змінила місце проживання малолітньої дитини, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому, з ким вона проживала.

Таким чином з метою захисту своїх прав та інтересів ОСОБА_3 має право звернутися до суду з позовом до матері дитини ОСОБА_4 , про відібрання дитини і повернення її за попереднім місцем проживання (за його місцем проживання, як це визначено рішенням від 18.03.2025 р. № 63 Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області).

За таких обставин підстави для внесенні відомостей, які містяться у заяві від 05.11.2025 р. ОСОБА_3 , до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відсутні.

Частиною другою статті 307 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про відмову задоволенні скарги ОСОБА_3 .

Керуючись статтями 7, 9, 39, 214, 303, 304, 306, 307, 369 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1