УХВАЛА

про обрання запобіжного заходу

19 вересня 2025 рокуСправа № 495/7200/25
Номер провадження 1-кс/495/1930/2025

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001291 від 18.09.2025 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця міста Білгород-Дністровський, із середньою світою, задовільним станом здоров`я, одруженого, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, є фізичною особою-підприємцем, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною четвертою статті 187 КК України,

встановив:

19.09.2025 до суду надійшло клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001291 від 18.09.2025 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною четвертою статті 187 КК України.

Клопотання мотивоване таким. Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з невстановленою в ході слідства особою, достовірно знаючи про те, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022, строк дії якого наразі продовжено (тобто на момент вчинення злочину), вчинили умисний корисливий злочин за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 , за невстановлених обставин, у невстановленому місті та часі, однак не пізніше 18.09.2025 вступив в злочину змову з невстановленою в ході слідства особою, направлену на розбій, тобто напад з метою заволодіння чужим майном, з корисливих мотивів, поєднаний із насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, в період дії воєнного стану.

У подальшому ОСОБА_4 вступивши у злочину змову з невстановленою в ході слідства особою поєднані єдиним злочинним умислом направленим на розбій, тобто напад з метою заволодіння чужим майном, з корисливих мотивів, поєднаний із насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, в період дії воєнного стану, 18.09.2025 приблизно о 13:00, більш точний час слідством не встановлений, через незачинені вхідні двері проникли до квартири АДРЕСА_1 , де знаходився неповнолітній ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У цей час ОСОБА_7 виходив зі своєї кімнати побачив, двох осіб, які почали прямувати до виходу з квартири, після чого ОСОБА_7 схопив двома руками одного з них, намагаючись його зупинити, повалив його на підлогу, зняв з нього маску та впізнав у ньому ОСОБА_4 . Далі, невстановлена в ході слідства особа підбігла до ОСОБА_8 та заздалегідь підготовленим сльозогінним балончиком почала розпилювати останньому в очі, осліпивши його та спричинивши потерпілому тілесні ушкодження у вигляді кон`юнктивіту, еритеми шкіри передньої поверхні передпліч, від чого потерпілий ОСОБА_7 втратив можливість до супротиву та відпустив ОСОБА_4 .

У подальшому ОСОБА_4 разом з невстановленою особою, продовжуючи свій злочинний умисел направлений на розбій, тобто напад з метою заволодіння чужим майном, з корисливих мотивів, поєднаний із насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, в період дії воєнного стану перебуваючи у квартирі АДРЕСА_1 , з шафи коридору та шафи спальної кімнати забрали ланцюг з золота 585 проби, розміру 55, з підвіскою з золота 585 проби, у вигляді кола та по центру на підвісці камінець зеленого смарагду, загальною вагою золота 15 грам, вартістю 41 753 гривні 40 копійок, браслет з золота 585 проби, литий, на одному кінці браслету камінець синьо-зеленого кольору, на другому кінці литого браслету візерунки в вигляді листочків на яких маються камінчики жовтого кольору вагою золота 4 грама вартістю 11134 гривні 24 копійки, ланцюжок з золота 585 проби вагою 20 грам вартістю 55671 гривня 20 копійок, підвіска з золота 585 проби вагою 5 грам вартістю 13917 гривень 80 копійок, каблучка із білого та жовтого золота 750 проби, у стилі «Булгарі», вагою 5 грам вартістю 17843 гривні 35 копійок, комплект ювелірного виробу з сережок та каблучки із білого та жовтого золота (Італійське золото) 750 проби вагою 25 грам, вартістю 89216 гривень 75 копійок, ланцюжок з золота 750 проби, у формі плетіння якірне декоративне, вагою 17 грам вартістю 60667 гривень 39 копійок, сережки декоративні у формі ромбів, прикрашені дрібними камінцями з цирконію з золота 585 проби, вагою 12 грам, вартістю 33402 гривні 72 копійки, каблучка тоненька з золота 585 проби вагою 5 грам вартістю 13917 гривень 80 копійок, каблучка з золота 585 проби усіяна зверху декоративними дрібними камінцями білого кольору, вагою 8 грам вартістю 22268 гривень 48 копійок, каблучка з золота 585 проби з візерунком в вигляді пелюсток флористичного орнаменту з блакитними камінчиками топазу вагою золота 15 грам вартістю 41753 гривні 40 копійок, браслет з золота 585 проби, плетіння бельцер, вагою 5 грам вартістю 13917 гривень 80 копійок, браслет з золота 585 проби, плетіння бісмарк, вагою 5 грам вартістю 13917 гривень 80 копійок, ланцюг з золота 585 проби плетіння бісмарк, вагою 10 грам вартістю 27835 гривень 60 копійок, ланцюг з золота 585 проби плетіння бісмарк, вагою 10 грам вартістю 27835 гривень 60 копійок.

Після чого з місця скоєння злочину втекли, обернувши викрадене на свою користь, спричинивши потерпілим матеріальний збиток на загальну суму 485 053 гривні 33 копійки.

Таким чином, ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення передбаченого частиною четвертою статті 187 Кримінального кодексу України, тобто в нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаним із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з проникненням у житло, вчиненому в умовах воєнного стану.

В судовому засіданні прокурор клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав, просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 , захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні проти клопотання прокурора заперечили, просили застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту. Захисник таку позицію мотивував тим, що правова кваліфікація вчиненого правопорушення є недостатньо обґрунтованою, вважає, що у даному випадку мав місце ексцес виконавця, адже у його підзахисного першочерговим був умисел на таємне викрадення чужого майна, в ході реалізації якого без попередньої домовленості його співучасник вчинив насильницькі дії відносно потерпілого ОСОБА_9 . Також акцентував на тому, що ОСОБА_4 у день вчинення правопорушення добровільно прибув у відділ поліції та повідомив обставини вчиненого. Зазначив, що ОСОБА_4 є підприємцем, має тісні соціальні зв`язки, доглядає за батьком пенсіонером, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, є учасником бойових дій.

Заслухавши учасників судового засідання, перевіривши наданні матеріали, вважаю, що подане слідчим клопотання є підставним та підлягає до задоволення.

У статті 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В силу статті 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, визначеним частиною першою статті 177 КПК України.

На даній стадії досудового розслідування обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у скоєнні кримінального правопорушення за частиною четвертою статті 187 КК підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме:

- Протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 18.09.2025;

- Протоколом огляду місця події від 18.09.2025;

- Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 18.09.2025;

- Протоколами пред`явлення особи для впізнання від 18.09.2025;

- Протоколом допиту потерпілої ОСОБА_10 від 18.09.2025;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 18.09.2025;

- Протоколом огляду відео файлів з камер відео спостереження місці пригоди за участю свідка ОСОБА_11 від 18.09.2025;

Очевидних невідповідностей змісту повідомлення про підозру ОСОБА_4 вимогам ст. 277 КПК України у судовому засіданні не встановлено.

Отже, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину. Надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_4 злочину за частиною четвертою статті 187 КК України.

Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 відповідно до статті 12 КК України є особливо тяжким.

Прокурор довів наявність ризиків, встановлений в ході досудового розслідування, передбачених п.п. 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, та достатність підстав вважати, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших учасників у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у скоєні особливо тяжкого кримінального правопорушення та у відповідності до ст.ст. 177-178 КПК України вважаю, що обрання більш м`якої міри запобіжного заходу до ОСОБА_4 , у тому числі у виді домашнього арешту, не є доцільним.

На переконання слідчого судді, наявність таких ризиків з урахуванням тяжкості інкримінованого особі діяння та початкового етапу досудового розслідування є достатнім для утримання ОСОБА_4 під вартою.

Враховуючи практику ЄСПЛ, зокрема у контексті підстав для утримання особи під вартою, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою статті 183 КПК України.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

На виконання вимог статей 177, 178 при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчим суддею враховано наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; працездатний вік та задовільний стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного (наявність родини, утримання двох малолітніх дітей) в місці його постійного проживання, наявність у підозрюваного місця роботи, відсутність доказів на спростування обставин задовільної репутацію підозрюваного, задовільний майновий стан підозрюваного, відсутність доказів про наявність судимостей та недотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше , відсутність доказів про наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; нечітке визначення суми завданої майнової шкоди (близько 8 000 дол.США у протоколі про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 18.09.2025, відсутність відповідної інформації у протоколах допиту потерпілих від 18.09.2025; у клопотанні розмір такої шкоди визначено у сумі 485 053,33 грн); поведінку підозрюваного після вчиненого (самостійна явка у відділок поліції), приходжу до висновку про можливе визначення розміру застави.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Злочин у якому підозрюється ОСОБА_4 відповідно до ст. 12 КК є особливо тяжким, а отже розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні такого злочину, визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» (п. 78, 820) ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути врахована наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати стримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.

Керуючись наведеним, приходжу до висновку, що застава у розмірі 90 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що на сьогодні становить 272 520 грн, у даному випадку, є цілком достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків у кримінальному провадженні і перспектива втрати такого грошового забезпечення, у випадку порушення ним встановлених обов`язків, послужить достатнім стримуючим фактором, що виключить з його сторони будь-яке бажання переховуватися від суду, впливати на свідків, потерпілих або вчиняти інші кримінальні правопорушення, водночас, не становитиме надмірного тягаря для членів родини підозрюваного.

Керуючись ст. ст. 184, 193, 196 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

клопотання задовольнити.

Обрати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з 18.09.2025 до 16.11.2025 включно з поміщенням до Державної установи «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

Визначити ОСОБА_4 розмір застави 272 520 грн (двісті сімдесят дві тисячі п`ятсот двадцять грн).

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , наступні обов`язки:

- з`являтися до суду за викликом;

- утримуватись від можливого спілкування з потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні з приводу обставин, покладених в основу підозри;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- повідомляти прокурора або суд про зміну свого місця проживання.

У разі внесення застави роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме те, що застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Повний текс ухвали складено 22.09.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1