УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2025 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000536 від 14.06.2024,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва поштою надійшло клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000536 від 14.06.2024.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає про те, що ГСУ СБ України, за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора, проводиться досудове розслідування у кримінальному № 0000536 від 14.06.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України, а також за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що групою осіб з числа медичних працівників КНП «Консультативно-діагностичний центр» Шевченківського району м. Києва () та КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги №1» Шевченківського району м. Києва () вчинено злочин проти основ національної безпеки України спрямований на перешкоджання законній діяльності Збройним Силам України та інших військових формувань, шляхом внесення до медичних документів недостовірних даних та надання рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи для отримання/продовження групи інвалідності на користь військовозобов`язаних, які мають намір ухилитися від призову на військову службу під час мобілізації на особливий період.

Так, до сімейного лікаря КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги №1» Шевченківського району м. Києва ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та лікаря хірурга КНП «Консультативно-діагностичний центр» Шевченківського району м. Києва ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , звертаються військовозобов`язані або особи-посередники, які діють в інтересах військовозобов`язаних, з пропозиціями за грошову винагороду підготувати пакет медичних документів з подальшим направленням на проходження експертного оцінювання повсякденного функціонування особи з вказанням фіктивних діагнозів хвороб.

При цьому, до протиправної схеми ОСОБА_5 та ОСОБА_6 також залучили інших співучасників:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - лікаря травматолога-ортопеда першої категорії, члена експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої допомоги» виконавчого органу Київської міської ради (), який виконує функції особи-посередника з пошуку клієнтів військовозобов`язаних, а також здійснює вплив на рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи;

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - співробітницю КНП «Консультативно-діагностичний центр» Шевченківського району м. Києва, яка виконує функції особи-посередника з пошуку клієнтів військовозобов`язаних;

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 - лікаря терапевта КНП «Консультативно-діагностичний центр» Шевченківського району м. Києва, яка виконує функції особи-посередника з пошуку клієнтів військовозобов`язаних;

ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 - сімейного лікаря амбулаторії загальної практики сімейної медицини № 9 КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Печерського району м. Києва (), яка виконує функції особи-посередника з пошуку клієнтів військовозобов`язаних та підготовку фіктивних медичних документів до яких внесено недостовірні відомості щодо діагнозів військовозобов`язаних для подальшого проходження експертного оцінювання повсякденного функціонування особи;

ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 - лікаря хірурга, члена експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи КНП «Київська міська клінічна лікарня № 12» (), який здійснює вплив на рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи;

ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_7 - лікаря кардіолога державної установи «Національний інститут серцево-судинної хірургії імені М.М. Амосова Національної Академії медичних наук України» (код ЄДРПОУ ), яка здійснює підготовку фіктивних медичних документів до яких внесено недостовірні відомості щодо діагнозів військовозобов`язаних для подальшого проходження експертного оцінювання повсякденного функціонування особи;

ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_8 - лікаря невропатолога КНП «Консультативно-діагностичний центр» Шевченківського району м. Києва, яка здійснює підготовку фіктивних медичних документів до яких внесено недостовірні відомості щодо діагнозів військовозобов`язаних для подальшого проходження експертного оцінювання повсякденного функціонування особи.

Серед військовозобов`язаних, які скористалися протиправними послугами ОСОБА_5 та ОСОБА_6 та отримали відповідні рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи без наявних на те правових підстав з подальшим звільненням від виконання військового обов`язку є наступні громадяни: ОСОБА_14 ( ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП НОМЕР_1 ); ОСОБА_15 ( ІНФОРМАЦІЯ_10 , РНОКПП НОМЕР_2 ); ОСОБА_16 ( ІНФОРМАЦІЯ_11 , РНОКПП НОМЕР_3 ); ОСОБА_17 ( ІНФОРМАЦІЯ_12 , РНОКПП НОМЕР_4 ); ОСОБА_18 ( ІНФОРМАЦІЯ_13 , РНОКПП НОМЕР_5 ); ОСОБА_19 ( ІНФОРМАЦІЯ_14 , РНОКПП НОМЕР_6 ).

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва

надано дозвіл на проведення обшуку у приміщенні, яке фактичного використовує ОСОБА_5 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання та вилучення документів щодо проходження експертного оцінювання з повсякденного функціонування особи, знарядь кримінального правопорушення або майна, здобутого в результаті його вчинення, згідно переліку, що вказаний в зазначеній ухвалі суду.

20.11.2025 на підставі вищевказаної ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва проведено обшук у приміщенні, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведення обшуку в зазначеному вище приміщенні виявлено та вилучено: мобільний телефон Galaxy S20 FE, серійний номерRF8R81WQ7BL, IMEI(1): НОМЕР_7 , IMEI(2): НОМЕР_8 .

20.11.2025 вказані вище речі та документи визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000536 від 14.06.2024, оскільки вони містять в собі сліди вчинення протиправної діяльності та відомості, що можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, прокурор звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з відповідним клопотанням про арешт вилученого майна.

Прокурор про дату та час розгляду клопотання повідомлявся належним чином, однак у судове засідання не з`явився, при цьому звернувся до суду із заявою про розгляд справи у його відсутність.

Власник вилученого майна в судове засідання не прибув, при цьому, прокурором надано відомості про те, що було повідомлено власників майна, вилученого під час проведення обшуку.

В той же час, неявка вказаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна на підставі наявних в розпорядженні слідчого судді документів, долучених до клопотання.

Вивчивши клопотання й додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ГСУ СБ України, за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000536 від 14.06.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України, а також за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України.

20.11.2025 на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03.11.2025 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: мобільний телефон Galaxy S20 FE, серійний номерRF8R81WQ7BL, IMEI(1): НОМЕР_7 , IMEI(2): НОМЕР_8 .

Постановою слідчого від 20.11.2025 вказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000536 від 14.06.2024.

Згідно з ст.ст.131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України - арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 ст.170 КПК України регламентовано, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів (п.1); спеціальної конфіскації (п. 2); конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи (п.3); відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (п. 4).

Згідно ч.3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При цьому, слідчий суддя зазначає про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за ознаками вчинення якого розслідується кримінальне провадження та у межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, а також те, що вилучене майно в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 цілком відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, а отже обґрунтовано має правовий статус речових доказів, з метою забезпечення його збереження, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні правові підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна.

При цьому, слідчий суддя не знаходить у висновках прокуратури при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно порушень вимог КПК України та чогось очевидно необґрунтованого та безпідставного.

Керуючись ст.ст.131, 132, 167, 170-174, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000536 від 14.06.2024, - задовольнити.

Накласти арешт на вилучене в ході проведення 20.11.2025 обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон Galaxy S20 FE, серійний номерRF8R81WQ7BL, IMEI(1): НОМЕР_7 , IMEI(2): НОМЕР_8 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Відповідно до ст.174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя