Справа № 649/609/21
Номер провадження 1-кс/954/41/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2025 рокус-ще Нововоронцовка

Нововоронцовський районний суд Херсонської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника (обвинуваченої) ОСОБА_3 ,

представника заявника (обвинуваченої) захисника ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Нововоронцовського районного суду Херсонської області заяву ОСОБА_3 про відвід головуючому судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за №0000048 від 14.04.2021 за обвинуваченням ОСОБА_3 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 191 ч. 1, ч. 3 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст заяви про відвід.

На розгляд до Нововоронцовського районного суду Херсонської області надійшла заява ОСОБА_3 про відвід головуючому судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за №0000048 від 14.04.2021 за обвинуваченням ОСОБА_3 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 191 ч. 1, ч. 3 КК України.

Заява обгрунтована тим, що у провадженні судді Нововоронцовського районного суду Херсонської області ОСОБА_6 на розгляді перебуває обвинувальний акт відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 191 ч. 1, ч. 3 КК України у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000048 від 14.04.2021.

Під час розгляду кримінального провадження № 649/609/21 суддею ОСОБА_6 неодноразово вчинялися дії, які створюють обґрунтовані сумніви, у тому числі, і у стороннього спостерігача, в його упередженості та порушують її процесуальні права, гарантовані Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. Суддя ОСОБА_6 неодноразово (мінімум тричі) у судових засіданнях наполягав на зміні захисника або пропонував скористатися безоплатною правовою допомогою, попри те, що її адвокат належним чином виконує свої професійні обов`язки. Такими умисними свідомими діями суддя ОСОБА_6 протизаконно створює тиск на сторону захисту в особі обвинуваченої та фактично порушує ст. 59 Конституції України.

Також, 28.10.2025 судовий розгляд кримінального провадження було призначено на 11:10 год., однак у цей час на території Нововоронцовської громади Херсонської області, де безпосередньо і розташовано суд, що здійснює розгляд кримінального провадження відносно неї, тривала повітряна тривога дронова атака. При цьому суддя ОСОБА_6 розглядав справу, з урахуванням того, що приблизно о 10:30 год. під час її прибуття на судове засідання, FPV-дрон влучив у цивільне авто, яке знаходилося поруч із її автомобілем. Незважаючи на це, суддя не відреагував належним чином, не забезпечив її безпеку як учасника судового провадження, не відклав засідання, тим самим створив реальну загрозу життю та здоров`ю учасників процесу. Крім того, ОСОБА_6 умисно не підключив захисника на ВКЗ. Проведення судового засідання без участі захисника з обвинуваченою, яка має психічні розлади прямо суперечить обов`язку суду забезпечити ефективну участь особи у процесі.

Таким чином, суддя ОСОБА_6 при розгляді кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000048 від 14.04.2021 за обвинуваченням ОСОБА_3 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 191 ч. 1, ч. 3 КК України, не може бути об`єктивним та неупередженим, з вищеописаних підстав. Невідсторонення судді ОСОБА_6 від розгляду справи (649/609/21) становитиме порушення Європейської Конвенції щодо неспроможності заявника скористатися ефективними та доступними механізмами відсторонення суддів у межах провадження.

З огляду на викладене, заявник просила задовольнити заяву про відвід судді Нововоронцовського районного суду Херсонської області ОСОБА_6 від судового розгляду кримінального провадження (649/609/21), відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000048 від 14.04.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 191 ч. 1, ч. 3 КК України.

Позиція учасників судового провадження.

У судовому засіданні заявник (обвинувачена) ОСОБА_3 заяву підтримала, просила задовольнити. Зазначала, що вважає, що суддею ОСОБА_6 здійснюється на неї тиск під час судових засідань, що свідчить про відсутність неупередженості суду, відтак заява підлягає задоволенню.

Захисник заявника (обвинуваченої) ОСОБА_4 заяву підтримав, просив її задовольнити. Разом з тим звертав увагу суду на ту обставину, що під час розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 суддя ОСОБА_6 допускає порушення норм процесуального закону. Також, просив врахувати, що 03.09.2025 між захисником та суддею відбулася суперечка щодо професійності виконання/невиконання професійних обов`язків захисника, що стороною захисту розцінюється як тиск.

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні зазначила, що з моменту вступу її у справу, як прокурора, відсутні будь-які підстави, які можуть бути розцінені як упереджене ставлення судді до сторони захисту, тому просила у задоволенні заяви відмовити.

У судове засідання запрошувався суддя ОСОБА_6 .

Докази, які додані до заяви про відвід.

До заяви додано докази, які суд оцінив у їх сукупності під час розгляду заяви про відвід, зокрема:

-Знімок екрана;

-Консультативний висновок;

-Рекомендації лікаря;

-Відео 069.mp4;

-Відео 394.mp4;

-Зображення (процесуальний документ затримання особи);

-Наказ №194-ВД про службові відрядження;

-Наказ №207-ВД про службові відрядження;

-Договір про надання правничої допомоги від 30.06.2025;

-Повідомлення про неможливість прибуття у судове засідання;

Відео файли судових засідань:

-cb4ee509d12b11030bf5d1cc31f70038_f6b93e33-bc0d-470b-bfd6-1c631a1b927e.mp4,

-bc083ba2d13ed07ac4b67f26fe0423c7_27d758fc-6d04-41fa-a67f-9d2a33676bbe.mp4,

-bca933e05acb365cfdf9009fe30039fd_dca4ad14-686c-448b-8c43-00d0afe5e3a8.mp4,

-bca933e05acb365cfdf9009fe30039fd_dca4ad14-686c-448b-8c43-00d0afe5e3a8.mp4,

-75e62522cbfff9b09e06f09cf006ff7f_1487f0da-a1db-4834-972b-c93ffbcb6a5b.mp4,

-75e62522cbfff9b09e06f09cf006ff7f_358f8681-2d8f-41ca-ac07-ff3f54307ea5.mp4,

-007a0d94c4973ce84f7131b0a2d0b269_47b483b1-2800-4ffb-9c99-09cf2c35a75d.mp4,

-ae84c232abc53c83e71a0b0baec297c2_9ebc7f30-ac8b-4562-9e96-875384c4d0be.mp4,

-89d985f542ec78c8eb72c917580b779.

-

-Норми права, які застосував суд.

Статтею 75 КПК України визначено підстави відводу судді.

У п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України закріплено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Щодо застосування практики ЄСПЛ, на яку посилалася заявник.

Заява про відвід містить посилання на практику ЄСПЛ, зокрема рішення, якими заявник обґрунтовує наявність підстав для відводу. Суд зазначає, що такі посилання не є релевантним до заяви про відвід ОСОБА_3 з огляду, що:

- справа ЄСПЛ «Смайлагич проти Хорватії» (Smailagic v. Croatia), 2015, де заява визнана неприйнятною, стосувалася питання про попередню участь судді у справі;

- справа «Чопенко проти України», де було встановлено порушення пункту 1 статті б Конвенції у поєднанні з підпунктом «с» пункту 3 статті 6 Конвенції стосувалася відсутності доступу до захисника на початку розслідування;

- справа «Олександр Волков проти України» (2013), де ЄСПЛ не переконаний у тому, що судді ВАСУ при розгляді справи заявника, в якій однією зі сторін була ВРЮ, могли забезпечувати «незалежність та безсторонність», які вимагаються статтею 6 Конвенції;

- справа Мироненко та Мартенко проти України» від 10.12.2009 № N 4785/02, суд першої інстанції, який виніс обвинувальний вирок в їхній справі, не був безстороннім, оскільки засідав одноособово суддею ОСОБА_7 , який на попередніх етапах провадження висловив думку про те, що вони винні у вимаганні;

- справа «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 6.12.1998, де надавалася оцінка неочікуваній зміну складу суду безпосередньо перед початком слухання, стислість судового розгляду та, тому факту, що дуже важливі докази не були належним чином представлені та обговорені на судовому розгляді у присутності заявників та під пильним наглядом громадськості,

- справа «Де Куббер проти Бельгії», що стосувалася розгляду питання про винесення рішення за звинуваченнями проти заявника, судом, який раніше виконував обов`язки слідчого судді у двох справах: в одній справі він робив це з самого початку, а в іншій замінив колегу, спочатку тимчасово, а потім на постійній основі;

- справа «Сімеонові проти Болгарії», де розглядалося питання про важливість для обвинуваченого мати адвоката з початкових етапів поліцейського розслідування;

- справа Vaudelle v. France, 2001, де суд було розпочато шляхом прямого виклику, без попереднього слідства, і що Кримінальний суд засудив заявника вироком, винесеним у провадженні, яке вважалося змагальним, хоча заявник був відсутній на слуханні та не мав представника, і суд не отримав експертно-психіатричного висновку, який раніше сама прокуратура замовила.

- справа Moiseyev v. Russia (09.10.2008), де орган обвинувачення мав необмежені дискреційні повноваження щодо візитів адвоката та обміну документами, доступ заявника та його команди захисту до матеріалів справи та власних нотаток був суттєво обмежений, і заявник не мав належних умов для підготовки свого захисту.

Разом з тим, суд при вирішення питання про відвід керувався загальними принципами права на справедливий суд та суттю такого права, викладеної у вищевказаних рішеннях.

Стаття 6 § 1 вимагає, аби кожен суд, до якого вона застосовується, був «безстороннім». Зазвичай безсторонність визначається як відсутність упередження або наперед складеної думки і може оцінюватись у різний спосіб.

ЄСПЛ у свої рішеннях зазначав, що відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Для того, щоб вирішити, чи у справі є правомірні підстави сумніватись в неупередженості судді, слід взяти до уваги думку скаржника, якій, проте, не можна надавати вирішальної ролі. Визначальною є потреба встановити, чи його оцінка може вважатись об`єктивно виправданою. У цьому випадку навіть зовнішня видимість може бути важливою. Вона полягає у довірі, котру в демократичному суспільстві суди мають викликати під час судового розгляду, в тому числі й у підсудних.

Існування національної процедури, покликаної гарантувати неупередженість, а саме, правила стосовно відводу і самовідводу суддів, є необхідною складовою. Такі правила засвідчують намагання національного законодавця усунути будь-які правомірні сумніви в неупередженості судді і відповідного суду, а також є спробою забезпечити безсторонність, усунувши таким чином причину занепокоєння. Окрім гарантування відсутності дійсно заангажованого підходу, вони мають на меті усунути будь-яку видимість упередженості і, відповідно, зміцнити довіру, яку в демократичному суспільстві суди мають викликати у громадськості.

Разом з тим, у справі «Дворський проти Хорватії», на яке посилалася заявник, Велика палата ЄСПЛ підкреслила, що хоча право на вибір захисника не є абсолютним, воно є одним із головних елементів справедливого судового розгляду. Органи влади (суд) повинні мати «релевантні та достатні підстави», щоб обмежити право обвинуваченого на обраного ним захисника.

Висновки суду.

Проаналізувавши заяву про відвід та надані усні доповнення сторони захисту у ході судового розгляду заяви про відвід, суд виділив ключові аргументи сторони захисту щодо обґрунтованості заявленого відводу:

1) тиск на сторону захисту, з огляду що суддя наполягав на зміні захисника або залученні захисника з безоплатної правової допомоги;

2) порушення заходів безпеки під час судового засідання, оскільки 28.10.2025 суддя проводив засідання під час повітряної тривоги та дронової атаки;

3) порушення процесуальних прав, бо суддя умисно не допустив захисника до участі у судовому засіданні через відеоконференцзв`язок (ВКЗ) та проводив засідання без захисника, знаючи про наявність у обвинуваченої психічних розладів;

1)суперечка із захисником щодо професійної компетенції, що розцінюється стороною захисту, як форма тиску.

Щодо аналізу наявності/відсутності порушення процесуальних прав сторони захисту, суд зазначає наступне.

При розгляді заяви про відвід суд виходить з того, що інститут відводу не є механізмом перевірки законності процесуальних рішень судді. Згідно з нормами Кримінального процесуального кодексу України, перевірка дотримання судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права є прерогативою суду апеляційної інстанції (ст. 404, 409 КПК України). Також, суд, який розглядає заяву про відвід, не має повноважень надавати правову оцінку діям головуючого судді щодо: правильності призначення засідання під час тривоги; обґрунтованості відмови забезпечення участі захисника через ВКЗ; дотримання процедури залучення безоплатної правової допомоги. Надання оцінки цим діям на етапі відводу фактично означало б перебирання на себе функцій суду вищої інстанції та втручання у здійснення правосуддя.

Крім того, незгода учасника процесу з прийнятими судом рішеннями чи вчиненими діями не є доказом упередженості.

Таким чином, оскільки заявлені доводи стосуються виключно процесуальної діяльності судді при розгляді справи, вони можуть отримати належну оцінку при перевірці вироку чи ухвали суду в апеляційному порядку. У межах розгляду заяви про відвід ці обставини визнаються невстановленими, оскільки їх встановлення виходить за межі предмета доказування під час вирішення питання про відвід.

Щодо порушення заходів безпеки.

Приміщення Нововоронцовського районного суду Херсонської області розташоване на території, де дронова атака рф здійснюється цілодобово. Суд, на виконання завдань судочинства, з метою дотримання розумних строків, призначає справи до розгляду. Визначаючи дату та час кожного наступного судового засідання суд не володіє та не може володіти інформацією щодо можливих обстрілів під час судового засідання.

Заявниця доводила, що після дронової атаки с- ща Нововоронцовка 28.10.2025, де вона безпосередньо перебувала, під час розгляду кримінального провадження не могла здійснювати свій належний захист з підстав сильного хвилювання, однак головуючий суддя ОСОБА_6 проводив судове засідання, що тим самим є порушення її права на справедливий судовий розгляд. Надаючи оцінку такому твердженню, враховано, що ОСОБА_3 не надала доказів про повідомлення суду (головуючого суддю ОСОБА_6 ) про існування обставин, які перешкоджали їй здійснювати ефективний захист під час розгляду кримінального провадження та могли бути підставою для відкладення розгляду кримінального провадження, та що такі твердження були предметом розгляду під час судового засідання 28.10.2025. Отже, така обставина є необґрунтованою.

Щодо суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності

Суб`єктивний критерій стосується того, чи виявляв суддя особисту упередженість, з огляду, що поки не доведено інше, суддя вважається безстороннім. Об`єктивний критерій стосується того, чи існують факти, які викликають обґрунтований сумнів у стороннього спостерігача щодо неупередженості суду.

Заявниця ОСОБА_3 зазначала, що має певні захворювання, які впливають на можливість ефективного самостійного захисту. Захисник ОСОБА_8 здійснює її захист у вказаному кримінальному провадженні з 2021 року, а тому пропозиція судді ОСОБА_6 щодо зміни захисника сприймається нею як тиск.

Верховний Суд у своїх рішеннях неодноразово вказував, що для відводу не обов`язково встановлювати факт упередженості. Достатньо встановити наявність підстав для сумніву. Важливою є не лише фактична неупередженість судді, а й сприйняття його безсторонності учасниками процесу та суспільством, зокрема стороннім спостерігачем.

Оскільки ОСОБА_3 має певні розлади здоров`я про що зазначає як аргумент про наявність тиску на неї шляхом вирішення питання про заміну захисника, стандарт довіри сприймається з урахуванням підвищеної вразливості такого учасника судового провадження.

Суд встановив, що як обвинувачена, так і захисник сформували сумнів у безсторонності судді.

Хоча презумпція особистої безсторонності судді діє доти, доки не надано доказів протилежного (суб`єктивний критерій), об`єктивний критерій має самостійне значення. Він не потребує доведення реального умислу судді, а фокусується на тому, чи існують факти, здатні породити сумнів у стороннього спостерігача. У даній справі сукупність обставин створює сумнів у сторони захисту щодо неупередженості судді. Тому, з метою усунення будь-яких сумнівів у стороннього спостерігача та забезпечення права на справедливий суд, заява про відвід підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 75, 80-82, 372 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити заяву ОСОБА_3 про відвід головуючому судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за №0000048 від 14.04.2021 за обвинуваченням ОСОБА_3 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 191 ч. 1, ч. 3 КК України.

Передати кримінальне провадження №0000048 від 14.04.2021 за обвинуваченням ОСОБА_3 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 191 ч. 1, ч. 3 КК України, до канцелярії Нововоронцовського районного суду Херсонської області для проведення повторного розподілу справи автоматизованою системою документообігу суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_1