Справа № 527/598/25
провадження № 1-кп/527/97/25
ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2025 року м. Глобине

Глобинський районний суд Полтавської області у складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретарів судових засідань ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

за участю прокурорів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , захисника обвинуваченого ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000396 від 27.10.2023, за обвинуваченням

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, уродженець м. Обухів Київської області, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , з середньою освітою, не працює, не одружений, малолітніх та неповнолітніх дітей на утриманні не має, в силу ст. 89 КК України раніше не судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

встановив:

Органами досудового розслідування ОСОБА_9 обвинувачується у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, за таких обставин.

У період часу з 23.10.2023 року по 25.10.2023 року (точного часу під час досудового розслідування не встановлено) ОСОБА_9 , маючи прямий умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, маючи при собі заборонене для любительського рибальства знаряддя лову - гумовий човен із підвісним двигуном «Parsun 15 PRO» та незаконне знаряддя лову: вісім риболовецьких мисинових сіток із наступними параметрами: довжина 50 м., висота 2 м., вічко 55x55 мм, де вийшов на водний простір Сулинської затоки Кременчуцького водосховища в адміністративних межах с. Липове, Кременчуцького району Полтавської області, що на території Національного природного парку « Нижньосульський » та виставив зазначені рибальські сітки.

У подальшому 26.10.2023 року, у невстановлений час, реалізуючи свій протиправний умисел ОСОБА_9 усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, порушуючи вимоги Наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022 «Про затвердження Правил любительського і спортивного рибальства», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», Розпорядження Полтавської обласної військової адміністрації від 30.03.2022 за № 37 «Про заборону навігації для маломірних (малих) суден та вилову водних біоресурсів на водоймищах», за допомогою гумового човна із приєднаним двигуном марки «Parsun 15 PRO» повернувся до виставлених сіток, підняв їх із води, повністю розуміючи, що здійснює незаконний вилов риби із Сулинської затоки Кременчуцького водосховища в територіальних межах с. Липове Кременчуцького району Полтавської області та незаконно добув рибу, виду: язь - 3 од., щука - 8 од., карась сріблястий - 276 од., короп - 13 од., лящ - З од., плоскирка-1 од., жерех - 1 од., окунь-1 од., чим завдав водним біоресурсам

України шкоду у розмірі, згідно висновку експерта № 3825/23-27 від 27.02.2024 у сумі 794 389 гривень 68 коп., яка є істотною.

Після цього, ОСОБА_9 помістив сітки з рибою у вказаний гумовий човен та багажне відділення автомобіля АЗЛК д.н.з. р НОМЕР_1 . До даного автомобіля приєднав лафет із закріпленим на ньому гумовим човном з двигуном марки «Parsun 15 PRO» та близько 20 години 00 хвилин 26.10.2023 року виявлений працівниками правоохоронних органів Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області на березі Сулинської затоки Кременчуцького водосховища у межах с. Липове Кременчуцького району Полтавської області із забороненим знаряддям лову та незаконно виловленою рибою.

Дії ОСОБА_9 кваліфікуються за ч. 1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_9 вину не визнав повністю та пояснив, що займається налаштуванням, ремонтом, перепродажем двигунів за оплату, за рахунок чого живе, офіційно не зареєстрований як фізична-особа підприємець.

26.10.2023 йому потрібно було перевірити та налаштувати двигун на човні, який він ремонтував, як пояснив ОСОБА_9 це потрібно робити на воді. Кому саме він належить та хто його попросив налагодити не пам`ятає. Тому, він попросив свого брата ОСОБА_10 , який має автомобіль «Нива», перевезти човен, який знаходився на саморобному причепі, до Кременчуцького водосховища. Близько 18.00 години вечора, 26.10.2023 він з братом поїхали на автомобілі «Нива», транспортуючи човен на саморобному причепі до водосховища. Домовилися, що брат ОСОБА_11 забере ОСОБА_12 через декілька годин з водоймища. Перевірку двигуна здійснював на водоймищі, яке розташоване не поблизу вулиці, де знаходиться його домоволодіння, а подалі від свого місця проживання, по інший бік села, так зручніше дістатися до води. При собі мав ліхтар та інструмент.

Овинувачений перебував на водоймищі та налаштував двигун, він почув постріл, побачив людей, які сказали підпливти ближче, до автомобіля АЗЛК Москвич (пікап), який перебував у воді. Це булиспівробітники водної поліції, ОСОБА_13 пояснив, що заборонено бути на воді, сказали, що він має відношення до риби. Потім працівники поліції дістали рибу і перераховували її.

Заперечив факт вилову риби, яку виявили в автомобілі та будь-яке відношення до вказаного автомобіля. Зазначив, що у його човні будь-яких предметів не виявлено, повідомив, що у його користуванні є схожий транспортний засіб зеленого кольору - автомобіль Москвич, яким він не користується з 2022 року.

Підтвердив, що телефонував ОСОБА_14 , які виготовляє сітки для вилову риби. Оскільки має знайомих військовослужбовців, які використовують сітки, зокрема, для захисту від дронів.

Судом допитані свідки сторони захисту.

Свідок ОСОБА_15 показав, що товаришує з ОСОБА_9 , восени, приблизно наприкінці жовтня 2023 року стояв біля магазину в с. Липове по вул. Центральна, побачив червону ниву, в якій їхав за кермом ОСОБА_16 .

Свідок ОСОБА_16 показав, що є рідним братом обвинуваченого, восени 2023 року брат ОСОБА_12 зателефонував і попросив його відтягнути налаштовувати човен на воді. Човен потрібно налаштовувати у воді. Приїхав до нього додому, прикріпили човен на лафет до автомобіля ниви, після чого поїхали разом на водосховище, приїхавши до берега, стягнув човен з лафета, залишив брата і поїхав. В човні був бак для пального. Повернувся через годину-півтори, на березі був човен, стояв брат і три працівники водної поліції. В човні нічого не було, ні знарядь лову, ні риби. У воді стояв автомобіль Москвич з лафетом на відстані близько 20 м. від човна. Потім побачив рибу, яку поліція висипала рибу на дорогу.

Займається обробітком землі, брат йому допомагає.

Водночас, суд критично відноситься до показів свідка, оскільки він є рідним братом обвинуваченого.

Судом допитані свідки сторони обвинувачення.

Свідок ОСОБА_17 показав, що проживає в с. Липове, восени 2023 року, був біля магазина в с. Липове, пив каву. Бачив як ОСОБА_18 з братом тягли на причепі пустий човен, їхали на червоній ниві в сторону водосховища.

Свідок ОСОБА_19 показав, що працює інженером в НПП « Нижньосульський ». В жовтні 2023 року його викликали працівники СПД на воді, приїхав побачив москвич зеленого кольору, до нього причеплений лафет, в автомобілі перебувала виловленв риба і сітки. На автомобілі є номерний знак Поряд стояв човен. Побачив ОСОБА_9 .

Залучений як фахівець, разом зі свідками рахували рибу. Зазначив, що меж природно-заповідного фонду немає, встановити їх неможливо.

Свідок ОСОБА_14 показав, що виготовляє сітки для рибальства. ОСОБА_9 замовляв сітки після нового року в 2023 році невелику кількість сіток.

Свідок ОСОБА_20 показала, що 26.10.2025 перебувала на чергуванні у відділ поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області, за викликом прибула на місце події, де перебував ОСОБА_9 . У воді був човен, через 200 м подалі стояло авто з причепом, у машині були баули з водними ресурсами, власника транспортного засобу не встановлено, машина не зареєстрована в базі. Від берега до плавзасобу треба було пройтися. Провела огляд місці події, вилучили плавзасіб. Під час фіксації події йшов дощ, фіксувати було складно, був ОСОБА_9 , його брат ОСОБА_16 , працівники СПД на воді, вона складала протокол.

Зі слів ОСОБА_21 на човні був один ОСОБА_9 ..

ОСОБА_9 пояснив, що чув постріл і крик « Стій », він зупинився

На червоній ниві з лафетом приїхав брат ОСОБА_9 , човен віддали ОСОБА_18 на зберігання.

Свідок ОСОБА_23 показав, що працює інспектором СПД на воді, працює на всій території області.

26.10.2023 року з ОСОБА_24 здійснював рейд, обїжджали берег. На мості хтось з колег повідомив, що в тепловізорі побачив силует, він особисто не бачив. В тепловізорі не видно обличчя, лише силует людини.

Відстань до 1 км була приблизно, підїхали до берега, побачили у воді автомобіль Москвич, кузов як пікап, у кузові були сітки і баули з виловленою рибою. Поруч знаходився у воді човен з двигуном, в човні не було нічого. ОСОБА_18 стояв у воді між авто і човном, штовхав човна. Чи здійснював хто постріли не памятає, особисто в нього не було зброї. ОСОБА_18 пояснив, що обкатує мотор. Погода була погана, був дощ. Був близько до автомобіля. Приблизно рік тому затримували ОСОБА_9 за незаконний вилов риби.

Рибу висипали на березі та перерахували.

Пояснив, що здійснювався запис на бодікамеру, але вимикали її, тому що йшов дощ і вона швидко розряджалася. Подія відбувалася наприкінці жовтня 2023 року. Обвинуваченого побачили у тепловізорі, у якому видно силует людини. Пристрій має функції переключатися на виявлення об`єктів по теплу, а також по силуету. У кого був тепловізор не пам`ятає. ОСОБА_25 побачив першим ОСОБА_21 . Було темно, близько 20.00 год. Свідок зайшов першим у воду, бо у нього було спеціальне взуття та підійшов до ОСОБА_25 через 5-7 хв, після виявлення. Сказав обвинуваченому пройти до берега, у свідка зброї не було. Приїхала СОГ, дізнавач проводила огляд. Риба була виявлена у сітках. Все було у воді 20 м від берега. Після, підійшли інші особи, прийшов брат ОСОБА_9 . В цей день складався протокол огляду, перераховувалася риба, близько100 м. від берега, оскільки місцевість не дозволяла зробити це ближче. Раніше, рік назад, вони виявляли ОСОБА_25 за незаконий вилов риби на воді.

Свідок ОСОБА_21 показав, що працює заступником начальника Лебенського РВП ГУНП в Полтавській області .

26 жовтня 2023 року здійснював патрулювання у водній поліції на території заказника Нижньосулинський, разом з інспектором СПД ОСОБА_23 та старшим інспектором ОСОБА_26 , підїхали на міст на ниві, у тепловізорі побачили особу на воді. Перебували на мості, з якого до берега їхати близько 10 хв. Підїхали до берега, побачили у воді гумовий човен ОСОБА_9 на воді, який перекидав знаряддя лову, намагався перешкодити працівникам поліції. Казав, що ловив рибу на вудки, на початку визнавав вину, що саме він здійснив вилов риби. Було виявлено 3-4 баули з рибою, велика сума збитків.

До пізньої ночі документували факт вчинення кримінального правопорушення. В цей час, проведенню слідчих дій заважали родичі та знайомі ОСОБА_27 . Свідок також пояснив, що водна поліція має базу даних, у якій є відомості про те, що ОСОБА_28 раніше притягувався за аналогічні проступки. Також додатково пояснював, що тепловізор « Циклон » має радіус дії близько 1000 м. З моменту виявлення особи в тепловізорі до прибуття до місця виявлення обвинуваченого минуло близько 7 хв. Відстань була 800 м. В тепловізорі свідок ОСОБА_21 бачив 1 людину. По прибуттю побачив автомобіль АЗЛК, з кузовом, причіп, та знаряддя лову-сітки. Через 30-40 хв., прибули інші особи, а саме брат ОСОБА_9 , дружина, інші особи, які перешкоджали слідчому. Виявили 3-4 баули з рибою, якої було дуже багато бо це заказник. Після розмови з односельчанами ОСОБА_28 відмовився від попередніх пояснень.

Також, пояснив, що не встиг увімкнути боді-камеру на початку фіксації правопорушення. Також спростував доводи захисту щодо здійснення пострілу. Після виявлення на воді обвинуваченого, оскільки не мав того дня зброї при собі, а також її не отримував того дня.

Від допиту інших свідків прокурор відмовився, диспозитивно розпорядившись своїми правами та повідомив, що стороною обвинувачення вжито всіх можливих заходів для допиту свідка ОСОБА_26 в судовому засіданні, однак, останній не може прийняти участь, оскільки перебуває у довгостроковому відрядженні.

Судом досліджено письмові докази:

-повідомлення про призначення групи прокурорів у кримінальному провадженні від 27.10.2023

- постанова про призначення групи прокурорів від у кримінальному провадженні від 27.10.2023.

-- рапорт звернення на лінію «102» від 26.10.2023 відповідно до якого о 20.19 надійшло повідомлення, що 26.10.2023 за адресою Глобинський район с. Липове на р. Сула виявлено одну особу на гумовому човні з мотором, який здійснює вилов риби сітками.

- рапорт інспектора з РПП СПД на воді ОСОБА_29 від 26.10.2023, згідно з якого 26.10.2023 близько 20 год 20 хв в ході профілактичного рейду по території НПП Нижньосулинський біля с. Липове виявлено ОСОБА_9 на гумовому човні, поряд з яким знаходився автомобіль АЗЛК днз р 4037, у якому знаходяться баули з сітками та свіжовиловленою рибою.

- протокол огляду місця події від 26.10.2023 з фототаблицями, відповідно до якого оглянуто прибережну територію в с. Липове Кременчуцького району Полтавської області, в в ході огляду встановлено ТЗ марки Москвич ИЖ днз р НОМЕР_1 зеленого перламутрового кольору з причіпом, в якому перебували баули, в яких знаходились мисинові сітки зі свіжовиловленою рибою. Близько 5 м ліворуч від транспортного засобу у воді перебував гумовий човен марки Адамант білого кольору. Під час огляду виявлено ТЗ АЗЛК дгз р НОМЕР_1, лафет, гумовий човен АДАМАНТ з підвісним двигуном ПАРСУН 15 мисинові сітки білого кольору загальною довжиною 400 м свіжовиловлену рибу близько 100 кг. Вказаний протокол складено за участі понятих, інженера з охорони тваринного світу НПП « Нижньосульський », ними підписаний. Зауважень не надходило.

- розписка інженера з охорони тваринного світу ОСОБА_19 , він отримав на відповідальне зберігання свіжовиловлену рибу, яку було вилучено 26.10.2023

-постанова про визнання речовими доказами та їх долучення до кримінального провадження від 27.10.2023, якими визнано та долучено до провадження як речовий доказ автомобіль марки Москвич ІЖ д.н.з р НОМЕР_1 (без документів), фактичним володільцем є ОСОБА_9 , гумовий човен білого кольору «Адамант», до якого приєднаний двигун марки «Parsun» 15 PRO чорного кольору, лафет. Визнано та вилучено як речовий доказ мисинові сітки вісім одиниць. Речовий доказ свіжовиловлену рибу, а саме щука - 8 одиниць, карась сріблястий - 276 одиниць, короп - 13 одиниць, лящ - 3 одиниці, плоскирка - 1 одиниця , жерех - 1 одиниця , окунь - 1 одиниця , язь - 3 одиниці, передати під розписку інженеру з охорони тваринного світу ОСОБА_19

-квитанція про отримання на зберігання речових доказів, вилучених (отриманих) стороною обвинувачення під час здійснення кримінального провадження №0000396.

-копія ухвали від 08.11.2023 у справі № 527/2798/23, якою накладено арешт на майно, вилучене 26.10.2023 під час огляду місця події, а саме: автомобіль АЗЛК д.н.з. р НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу відсутнє (реєстрація у обліках не встановлена) шляхом заборони відчуження власнику чи іншим особам зазначеного автомобілю та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу без залишення на майданчику вилучених транспортних засобів ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області , шляхом передачі власнику на відповідальне зберігання. Накладено арешт на знаряддя вчинення кримінального правопорушення - вісім мисинових сіток, лафет помістити до кімнати зберігання речових доказів ВП № 1Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області . Накласти арешт та дозволити реалізацію інженеру з охорони тваринного світу ОСОБА_19 , рибу породи: щука - 8 одиниць, карась сріблястий - 276 одиниць, короп - 13 одиниць, лящ - 3 одиниці, плоскирка - 1 одиниця, жерех - 1 одиниця, окунь - 1 одиниця, язь - 3 одиниці. Вилучений 26.10.2023 року гумовий човен білого кольору «АДАМАНТ» 15 PRO, двигун марки «PARSUN» 15 PRO негайно повернути власнику.

-розписка ОСОБА_25 від 26.10.2023 про отримання на відповідальне зберігання човна та двигуна.

-лист відділу поліції №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області від 30.10.2023 № 11483/115/115/13/04/23 про направлення матеріалів кримінального провадження.

-лист сектору поліцейської діяльності на воді від 27.05.2024 №43/115/107-2024 про направлення відеоматеріалів відеофіксації кримінального правопорушення відповідно до 30.10.2023 № 11483/115/115/13/04/23.

-постанова про приєднання документів до матеріалів кримінального провадження від 07.11.2024, а саме відеозапису незаконного вилову риби, які зняли на свій мобільний телефон та боді-камеру працівники СПД на воді Кременчуцького РУП, що зафіксовані на один оптичний диск DVD-R визнано джерелами доказами (документами ) та приєднано до матеріалів кп

-дисковий носій із інформацією , на якому міститься 3 файли, з відео на файлі під назвою боді-камера 1 зафіксовано біля берега білий човен, неподалік від човна автомобіль з причепом , в якому лежать мішки . На відео під назвою «відео 2» розкрито мішки, в яких знаходилася риба.

-протокол огляду від 11.11.2024 дискового носія CD-R, на якому міститься інформація, а саме відеозаписи із нагрудної відео-камери поліцейських СПД на воді Кременчуцького РУП , які 26.10.2023 близько 20 год на річці Сула поблизу с. Липове виявили ОСОБА_9

-лист Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Полтавській області ( Полтавський рибоохоронний патруль ) від 13.11.2023 №1-4-9/1984-23, згідно такс, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2022 № 575 «Про затвердження спеціальних такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд» за фактом незаконного вилову риби 26.10.2023 на р. Сула правомірно та обґрунтовано нараховані збитки у розмірі 819684,36 грн. , заподіяна шкода по даному факту є істотною. Знаряддя, виготовлені із сіткоснастевих матеріалів, належать до заборонених знарядь лову водних біоресурсів , а тому використана мисинова сітка є забороненим знаряддям лову.

-повідомлення про вчинення діяння, яке містить ознаки кримінального правопорушення Національного природного парку « Нижньосульський » від 30.10.2023 № 685/2023, в якому зазначено, що внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів завдано збитків на загальну суму 819684 грн 36 коп.

-лист від 07.11.2023 № 705/2023 Національного природного парку « Нижньосульський » повідомлено відділ поліції № 1, що провідним інженером з охорони тваринного світу здійснювалася фотофіксація, що мало місце 27.10.2023

-постанова про приєднання документів до матеріалів кримінального правопорушення фото незаконного вилову риби, які зняли на свій мобільний телефон працівник НПП«Нижньосульський», що зафіксовані на один оптичний диск DVD-R, до якої долучено 4 фото, на яких видно білі мішки, рибу, та номерний знак НОМЕР_2 .

- копія справи про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 91 КУпАП відносно ОСОБА_9 від 23.10.2023.

- розписка у прийнятті на зберігання вилученого майна від 26.10.2023

- розрахунок збитків, заподіяних порушенням природоохоронного законодавства у межах території НПП « Нижньосульський » від 26.10.2023 на суму 819684,36 грн.

- накладна ФОП ОСОБА_30 від 26.10.2023 №4 на загальну суму 384 грн.

- пояснення ОСОБА_31

- лист Інституту рибного господарства від 10.11.2023 № 893-11/23, відповідно до якого шкода рибному господарству України, яка завдана вилученням водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження №0000396 від 27.10.23 є істотною.

- висновок експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи від 27.02.2024 № 3825/23-27 Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вилову 26.10.2023 водних біоресурсів, а саме риби в акваторії Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро території ландшафтного заказника загальнодержавного значення поблизу с. Липове Кременчуцького району Полтавської області становить 794389,68 грн.

- лист Державної екологічної інспекції Центрального округу від 21.11.2024 № 02.5-11/5710, додаток 3 справи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_9

- положення про сектор поліцейської діяльності на воді Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області, затверджене наказом Кременчуцького РУП від 08.01.2024 №53.

- посадова інструкція старшого інспектора з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності на воді Кременчуцького РУП Головного управління Національної поліції в Полтавській області, затверджена наказом Кременчуцького РУП від 08.01.2024 №53.

- посадова інструкція інспектора з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності на воді Кременчуцького РУП Головного управління Національної поліції в Полтавській області, затверджена наказом Кременчуцького РУП від 08.01.2024 №53.

-протокол проведення слідчого експерименту від 30.12.2023 за участю свідка ОСОБА_26 , проведеного за участі понятих, та додаток до слідчого експерименту дисковий носій DVD-R, на якому відповідно до якого свідок показав на місцевості де саме та за якими координатами він та працівники водної поліції 26.10.2023 виявили на водоймищі ОСОБА_25 та пояснив, що 26.10.2023 здійснювали патрулювання, виїхали з вул. Шевченка в с. Липове, близько 20 год вечора, на березі річки було виявлено гумовий човен, автомобіль АЗЛК, в автомобілі знаходились баули з сітками зі свіжовиловленою рибою. Поблизу авто був чоловік, близько 100 м від берега тяк пізніше виявилось ОСОБА_9 . На запитання ОСОБА_9 відповів, що ремонтував човен, відношення до баулів з рибою немає.

-протокол проведення слідчого експерименту від 30.12.2023 за участю свідка ОСОБА_32 , проведеного за участі понятих, та додаток до слідчого експерименту дисковий носій DVD-R, під час якого свідок показав на місцевості де саме та за якими координатами він та працівники водної поліції 26.10.2023 виявили на водоймищі ОСОБА_25 , зазначив, що 26.10.2023 він разом зі старшим інспектором з реагування СПД ОСОБА_33 та начальником СПД на воді Кісліченком здіснювалися патрулювання на теритоії НПП Нижньосулинський на автомобілі, побачили, що стоїть у воді автомобіла москвич АЗЛК пікап з причепленим лафетом, поряд у воді знаходиться човен і стояв чоловік, ОСОБА_13 впізнав, що це житель с. Липове ОСОБА_9 ОСОБА_18 повідомив, що перевіряє мотор на човні, що це за авто, кому воно належить, йому невідомо. В причепі ОСОБА_34 побачив баули із сітками та рибою.

-протокол тимчасового доступу до речей і документів з дисковим носієм з інформацією марки HP DVD-R 4,7 gb, на якому зберігається інформація оператора мобільного зв`язку, довідка про результати опрацювання інформації, отриманої від оператора телекомунікацій;

-протокол огляду оптичного диску HP DVD-R з файлом про тимчасовий доступ до документів від 24.01.2025, відповідно до вказаних документів встановлено місцезнаходження ОСОБА_9 в період часу з 00 год. 00 хв. 23.10.2023 по 00 год. 00 хв. 29.10.2023.

-протокол огляду мобільного телефону від 11.02.2025 .

-свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 марка НОМЕР_4 колір зелений, фургон малотажний власник ОСОБА_35

-відеозапис з нагрудної камери працівників поліції від 26.10.2023 щодо виявлення, фіксації факту вчинення на території Сулинської затоки Кременчуцького водосховища в територіальних межах с. Липове Кременчуцького району Полтавської області кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

-лист інформації СПД на воді Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області від 03.03.2025 №41841-2025, відповідно до якої ОСОБА_36 26.03.2023 табельну вогнепальну зброю не отримував під час патрулювання на р. Сула в с.Липове.

Оцінюючі перераховані вище безпосередньо досліджені судом докази на предмет їх належності, достовірності та допустимості, суд виходить з таких положень законодавства.

Згідно зі ст.84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до ст. 85 належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.

Згідно зі ст. 86 КПК України визначено, що доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

Статтею 87 КПК України встановлена недопустимість доказів, отриманих внаслідок істотного порушення прав та свобод людини. Недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.

Відповідно до ч.1 ст.92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, покладається на слідчого та прокурора.

Як зазначив Конституційний Суд України в рішенні №1-31/2011 від 20.10.2011 року, визнаватися допустимими і використовуватися як докази в кримінальній справі можуть тільки фактичні дані, отримані відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства. Перевірка доказів на їх допустимість є найважливішою гарантією забезпечення прав і свобод людини і громадянина в кримінальному процесі та постановлення законного і справедливого рішеня у справі.

Під час судового розгляду сторона захисту зауважувала про відсутність відомостей та підстав долучення до матеріалів кримінального провадження вказаного диску з відеозаписом та до матеріалів кримінального провадження долучено диск з відеозаписом, про який відсутні відомості з якого саме пристрою зроблено його копію.

Відповідно до ст. 87 КПК України недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.

Підстав, зазначених у ч. 2 ст. 87 КПК України, які б зобов`язували суд визнати істотними порушеннями прав людини і основоположних свобод, при вказаній відеофіксації не встановлено.

Відповідно до висновку ККС ВС (постанова від 19.08. 2021 року у справі № 756/8124/19), згідно із ч. 1 ст. 99 КПК України документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. До документів, за умови наявності в них відомостей, передбачених частиною першою цієї статті, можуть належати, зокрема, й матеріали фотозйомки, звукозапису, відеозапису та інші носії інформації (у тому числі електронні). Сторона кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, зобов`язані надати суду оригінал документа. Оригіналом документа є сам документ, а оригіналом електронного документа його відображення, якому надається таке ж значення, як документу. Відповідно до ст. 7 Закону України від 22 травня 2003 року № 851-IV «Про електронні документи та електронний документообіг» у випадку зберігання інформації на кількох електронних носіях кожний з електронних примірників вважається оригіналом електронного документа. Матеріальний носій лише спосіб збереження інформації, який має значення тільки коли електронний документ виступає речовим доказом. Головною особливістю електронного документа є відсутність жорсткої прив`язки до конкретного матеріального носія. Один і той же електронний документ (відеозапис) може існувати на різних носіях. Усі ідентичні за своїм змістом примірники електронного документа можуть розглядатися як оригінали та відрізнятися один від одного тільки часом та датою створення.

Долучений до матеріалів провадження як речовий доказ CD-диск з відеозаписом обставин подій є самостійним джерелом доказу, похідним від інформації, що зберігається на комп`ютері в електронному вигляді у виді файлів. Таким чином, записаний на оптичний диск носій інформації електронний файл у вигляді відеозапису є оригіналом (відображенням) електронного документа, та є допустимим доказом за відсутності оригіналу носія. Така позиція узгоджується із судовою практикою, де аналогічна правова позиції викладена в постанові Касаційного кримінального суду від 22 жовтня 2020 року у справі № 677/2040/16-к (провадження № 51-5738км19) та постанови від 14.04.2021 у справі № 288/1418/17.

Також, відповідно до висновків Верховний Суд у справі № 334/5670/18 ненадання відеозапису огляду місця події, який є невід`ємним додатком до протоколу, стороною обвинувачення під час судового розгляду, з огляду на положення статті 87 КПК України, не є безумовною підставою для визнання результатів огляду місця події та похідних слідчих (розшукових) дій недопустимими як докази.

Водночас, до протоколу огляду місця події від 26.10.2023 долучено відповідні фототаблиці та про застосування фотоапарату під час огляду зазначалося дізнавачем.

Судом не встановлено наявність істотного порушення КПК, яке б вплинуло чи могло вплинути на законність прийнятого рішення.

Враховуючи викладене, досліджені в судовому засіданні докази суд визнає належними та допустимими.

Так, частиною першою ст. 249 КК України встановлена кримінальна відповідальність за незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду. Обєктивна сторону кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, полягає у незаконному зайнятті рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом.

Відповідно до ст. 1 Закону України " Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" водні біоресурси (водні біологічні ресурси) - сукупність водних організмів (гідробіонтів), життя яких неможливе без перебування (знаходження) у воді. До водних біоресурсів належать прісноводні, морські, анадромні та катадромні риби на всіх стадіях розвитку, круглороті, водні безхребетні, у тому числі молюски, ракоподібні, черви, голкошкірі, губки, кишковопорожнинні, наземні безхребетні у водній стадії розвитку, водорості та інші водні рослини. Добування (вилов) - вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування.

Як встановлено під час судового розгляду незаконно виловлена риба виявлена в транспортному засобі АЗЛК д.н.з р НОМЕР_1 , при цьому в човні, на якому перебував ОСОБА_9 , не було виявлено ні знарядь лову, ні водних біресурсів, зазначені факти підтверджуються показаннями свідків, відеозаписом з бодікамери, протоколами слідчих експериментів і узгоджуються з іншими матеріалами справи.

Однак, власника, користувача вказаного автомобіля не встановлено, перебування цього транспортного засобу в користуванні чи власності ОСОБА_9 не доведено.

Відповідно до дослідженої судом інформації, за вказаними документами установлено, що азимут 245, тобто горизонтальний кут, який вимірюється від напрямку на північ до напрямку на певний об`єкт за ходом годинникової стрілки, від 0 до 360 градусів, покриття базової станції до якої підключався номер телефона НОМЕР_5 , яким користувався ОСОБА_37 26.10.2023. Вказаний азимут охоплює водоймище Сулинської затоки з координатами, де було виявлено обвинуваченого працівниками СПД на воді.

При цьому, перебування на терторії Сулинської затоки не заперечується обвинуваченим.

Однак, показання свідків не містять підтвердження щодо вчинення кримінального правопорушення саме обвинуваченим.

Показання свідка ОСОБА_21 про те, що він бачив, як ОСОБА_9 перекидає сітки з рибою з човна до автомобіля, суд оцінює кртично, вони не узгоджуються з показаннями інших свідків, відеозаписом з бодікамери, та з іншимим доказами.

Як вбачається з відеозапису з нагрудної камери працівників поліції від 26.10.2023 у воді знаходився пустий човен, баули з рибою перебували у кузові автомобіля, факту вилову ОСОБА_9 риби, її перебування у човні, будь-яких знарядь лову, переміщення риби з човна до автомобіля ОСОБА_9 не зафіксовано.

Таким чином, доказів, які підтверджують добування ( вилов ), а саме вилучення водних біоресурсів (риби) із середовища їх перебування, тобто вчинення ОСОБА_9 безпосередніх дій, які утворюють склад кримінального правопорушення за ч.1 ст.249 КК України, стороною обвинувачення не надано.

Щодо істотності розміру заподіяної шкоди.

Як зазначив касаційний кримінальний суд, відповідальність за кримінальне правопорушення проти довкілля, передбачене ст. 249 КК України, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, таке: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено, тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності для того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або ч. 4 ст. 85 КУпАП.

У п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК України визначена обов`язковість призначення експертизи щодо визначення шкоди довкіллю. Колегія суддів врахувала, що імперативність цих вимог щодо призначення експертизи у кожному кримінальному провадженні для визначення розміру збитків, завданих кримінальним правопорушенням, має обмежений характер, оскільки не стосується тих випадків, коли предметом злочину є гроші або цінні папери, що мають визначений грошовий еквівалент, а також коли розмір матеріальних збитків (шкоди), заподіяних кримінальним правопорушенням, можливо достовірно встановити без спеціальних знань, коли достатньо загальновідомих і загальнодоступних знань, проведення простих арифметичних розрахунків для оцінки даних, отриманих за допомогою інших, крім експертизи, джерел доказування. Це узгоджується з правовим висновком об`єднаної палати ККС ВС в постанові від 25 листопада 2019 року (справа № 420/1667/18, провадження № 51-10433кмо18).

У решті випадків сторона обвинувачення на стадії досудового розслідування зобов`язана незалежно від наявності інших доказів, за допомогою яких можливо встановити розмір матеріальних збитків, звернутися до слідчого судді з клопотанням про залучення експерта. (постанова ККС ВС у справі № 708/392/18 (провадження № 51-5945км20) - https://reyestr.court.gov.ua/Review/96503136 . ).

Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи від 27.02.2024 № 3825/23-27 Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вилову 26.10.2023 водних біоресурсів, а саме риби в акваторії Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро території ландшафтного заказника загальнодержавного значення поблизу с. Липове Кременчуцького району Полтавської області становить 794389,68 грн. За результатами проведених досліджень за наданими копіями матеріалів у відповідності з критеріями, визначеними постановою Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 № 17 "Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля внаслідок незаконного вилову 26.10.2023 водних біоресурсів, а саме риби в акваторії Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро території ландшафтного заказника загальнодержавного значення поблизу с. Липове Кременчуцького району Полтавської області.

Захисник обвинуваченого зауважив, що межі НПП " Нижньосульський " не встановлені в натурі, проектна документація відсутня, вважає недоведеним, що незаконний вилов риби здійснено на території природно-заповідного фонду.

Судом встановлено, що указом Президента України від 10.02.2010 № 155/2010 створено на території Глобинського, Оржицького та Семенівського районів Полтавської області, Чорнобаївського району Черкаської області національний природний парк " Нижньосульський ".

До території національного природного парку " Нижньосульський " погоджено в установленому порядку включення 18635,11 гектара земель державної власності, у тому числі 1315 гектарів земель, які вилучаються у Державного підприємства " Золотоніське лісове господарство " і надаються парку в постійне користування, 441,3 гектара земель запасу на території Оржицького району та 431 гектара земель запасу на території Семенівського району, які надаються парку в постійне користування, та 16447,81 гектара земель, які включаються до складу національного природного парку

без вилучення, згідно з додатком.

Відповідно до п.1.1 положення Національний природний парк « Нижньосульський » (далі - Парк) створений відповідно до Указу Президента України від 10.02.2010 № 155 «Про створення національного природного парку « Нижньосульський », є територією природно-заповідного фонду загальнодержавного значення. Парк розташований на території Глобинського, Оржицького та Семенівського районів Полтавської області, Чорнобаївського району Черкаської області.

Згідно з п.1.6 цього Положення загальна площа Парку становить 18635,11 гектара земель, у тому числі 2187,3 гектара, які надаються Парку в постійне користування та 16447,81 гектара земель, які включаються до його складу без вилучення у землекористувачів.

Географічні координати: північна широта від 49 20 до 49 40, східна довгота від 32 30 до 32 40.

Ділянки землі та водного простору з усіма природними ресурсами та об`єктами вилучаються з господарського використання і надаються в користування Парку у порядку, встановленому законодавством. До встановлення меж Парку у натурі його межі визначаються відповідно до Проекту створення Парку.

На території парку забороняється: будь-яка господарська та інша діяльність, яка суперечить цілям і завданням, передбаченим природоохоронним законодавством.

Особливій державній охороні підлягають території та об`єкти природно-заповідного фонду України й інші території та об`єкти, визначені відповідно до законодавства України (частина 2 статті 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Рішення про створення природних заповідників, національних природних парків, а також щодо інших територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення приймаються Президентом України. Території та об`єкти природно-заповідного фонду або їх частини, що створюються чи оголошуються без вилучення земельних ділянок, що вони займають, передаються під охорону підприємствам, установам, організаціям і громадянам органами центрального органу виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища з оформленням охоронного зобов`язання (частини 1, 5 статті 53 Закону України "Про природно-заповідний фонд").

При цьому, незавершення технічної процедури встановлення меж національного природного парку як об`єкта природно-заповідного фонду, не може мати наслідком втрату статусу території такого об`єкта (постанова Верховного Суду від 07.10.2020 у справі № 910/2323/18).

Зазначене узгоджується із положеннями ч. 4 ст. 7 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» та п. 24 перехідних положень Земельного кодексу України.

Розташування спірної земельної ділянки на території об`єкту природно-заповідного фонду також підтверджується роздруківками з сайту « ІНФОРМАЦІЯ_17 », що знаходиться в загальному доступі в мережі Інтернет, держателем якого є Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру ( Держгеокадастр ).

Також зауважував захист під час судового розгляду, що експертом не враховано такий вид риби як - в`яз (зазначений у протоколі огляду місця події), вказаний вид риби зафіксовано у протоколі огляду місця події за участі інженера з охорони тваринного світу « НПП Нижньосульський » ОСОБА_19 . Також при проведенні розрахунку істотної шкоди не включення в розрахунок даного виду риби не зменшує істотності завданої шкоди.

Слід зазначити, що вид риби - короп (зазначений у протоколі огляду місця події) та сазан, зазначений у висновку експерта є одним тим самим видом риб, дикий та одомашнений що є загальновідомим фактом.

Експерт зробив висновок, що завдана рибному господарству України незаконним виловом риби шкода є істотною. Однак висновок експерта не є доказом вини ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки прокурором не доведено, а судом не встановлено факту зайняття ОСОБА_9 рибним добувним промислом в період часу та за обставин, зазначених в обвинувальному акті.

Тому суд не може надати остаточну оцінку щодо істотності шкоди.

Статтею 7 КПК України закріплені загальні засади кримінального провадження, серед яких є верховенство права, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини.

Відповідно до вимог ст.8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно ч.ч.1, 5 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно зі ст. 17 КПК України, особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому КПК України, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Зазначена норма закону повністю узгоджується зі ст. 62 Конституції України, відповідно до якої, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Згідно п. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, тягар доказування лежить на стороні обвинувачення.

Вказана норма знайшла своє закріплення в ч. 1 ст. 92 КПК України, де зазначено, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених ч. 2 цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Відповідно до ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

У ч. 1 ст. 91 КПК України визначено, що в кримінальному провадженні поряд з іншим підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення - час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення, а також винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення.

Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Верховний Суд, стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи в цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

З одного боку, стандарт доведення поза розумним сумнівом передбачає, що сумнів не повинен бути суто умоглядним, а має ґрунтуватися на певних установлених судом обставинах або недоведеності важливих для справи обставин, що дає підстави припускати такий розвиток подій, який суперечить версії обвинувачення і який неможливо спростувати наданими сторонами доказами.

З іншого боку, для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням (постанови Верховного Суду від 4 липня 2018 року по справі № 688/788/15-к, від 8 жовтня 2019 року по справі № 195/1563/16-к, від 21 січня 2020 року по справі № 754/17019/17, від 16 вересня 2020 року по справі № 760/23459/17).

Суд вважає, що стороною обвинувачення поза розумним сумнівом не доведено факту зайняття ОСОБА_9 рибним добувним промислом за обставин, викладених в обвинувальному акті, і не надано належних, допустимих і достовірних доказів, а також достатньо вагомих, чітких і взаємоузгоджених презумцій, які б спростували доводи обвинуваченого про те, що він не має відношення до вилучених сіток з рибою, і те, що він не вчиняв кримінального правопорушення.

Саме обвинувачення фактично обґрунтоване на припущеннях. Отримані безпосередньо в суді показання свідків обвинувачення не містять об`єктивних, конкретних і неоспорюваних відомостей про вчинення саме обвинуваченим інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Жоден наданий прокурором доказ ані окремо, ані в сукупності не доводить пред`явлене ОСОБА_9 обвинувачення.

При цьому, суд провів розгляд кримінального провадження дотримуючись принципів змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів щодо доведення перед судом їх переконливості, а також дотримуючись принципу диспозитивності.

Відповідно до ч. 1 ст. 337 КПК України, судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, крім випадків, передбачених цією статтею.

Згідно п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 368 КПК України, суд, ухвалюючи вирок, повинен вирішити питання чи мало місце діяння, у вчиненні якого обвинувачується особа; чи містить діяння, у якому обвинувачується особа, склад кримінального правопорушення та чи винен обвинувачений у вчиненні цього кримінального правопорушення.

За змістом статті 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, тобто ухвалене згідно з нормами матеріального та процесуального права на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 КПК України, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 373 КПК України, виправдувальний вирок ухвалюється у разі, якщо не доведено, що вчинено кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується особа; кримінальне правопорушення вчинене обвинуваченим; в діянні обвинуваченого є склад кримінального правопорушення.

Обвинувальний вирок не може ґрунтуватися на припущеннях і ухвалюється лише за умови доведення в ході судового розгляду винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено того, що в діях ОСОБА_9 наявний склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, тому він підлягає визнанню невинуватим і виправданню на підставі п. 3 ч. 1 ст. 373 КПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна.

Арешт, накладений ухвалою Глобинського райнного суду Полтавської області від 21.05.2025 року в справі № 527/598/25 (провадження № 1-кп/527/97/25) необхідно скасувати.

Питання щодо речових доказів у справі, а саме 8 мисинових сіток, лафет, автомобіль АЗЛК д.н. НОМЕР_1 , які знаходяться на майданчику для транспортних засобів ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області суд вирішує на підставі ст.100 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Глобинського райнного суду Полтавської області від 08.11.2023 у справі № 527/2798/23 (провадження №1-кс/527/644/23) накладено арешт та дозволено реалізацію інженеру з охорони тваринного світу ОСОБА_19 , риби породи: щука - 8 одиниць, карась сріблястий - 276 одиниць, короп - 13 одиниць, лящ - 3 одиниці, плоскирка - 1 одиниця, жерех - 1 одиниця, окунь - 1 одиниця, язь - 3 одиниці. Кошти від реалізації перерахувати на депозитний рахунок ГУНП в Полтавській області .

Грошові кошти, отримані від ФОП ОСОБА_30 згідно з накладною від 26.10.2023 №4 на загальну суму 384 грн. необхідно звернути в дохід держави.

Також ухвалою слідчого судді Глобинського райнного суду Полтавської області від 08.11.2023 у справі № 527/2798/23 (провадження №1-кс/527/644/23) вилучений 26.10.2023 року гумовий човен білого кольору «АДАМАНТ» 15 PRO, двигун марки «PARSUN» 15 PRO повернуто власнику.

Відповідно до ч. 3 ст. 129 КПК України, в разі виправдання обвинуваченого за відсутності в його діях складу кримінального правопорушення або його непричетності до вчинення кримінального правопорушення, а також у випадках, передбачених частиною першою статті 326 цього Кодексу, суд залишає позов без розгляду.

Цивільний позов Глобинської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Центрального округу про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням, до ОСОБА_9 про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, в розмірі 794389 гривень, підлягає залишенню без розгляду, в зв`язку з виправданням обвинуваченого.

Процесуальні витрати за проведення судової інженерно-екологічної експертизи від 27.02.2024 № 3825/23-27 в сумі 5778,92 грн. не підлягають стягненню з ОСОБА_9 у зв`язку з визнанням його невинуватим.

Керуючись статтями 368, 373, 374, ч. 15 ст. 615 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

ОСОБА_9 визнати невинуватим у пред`явленому обвинуваченні за ч. 1 ст. 249 КК України та виправдати його на підставі п. 3 ч. 1 ст. 373 КПК України в зв`язку з недоведеністю в його діянні складу кримінального правопорушення.

Арешт, накладений ухвалою Глобинського райнного суду Полтавської області від 21.05.2025 року в справі № 527/598/25 (провадження № 1-кп/527/97/25) - скасувати.

Грошові кошти, отримані від реалізації свіжовиловленої риби в сумі 384 гривень згідно з накладною від 26.10.2023 №4 звернути в дохід держави.

Речові докази: 8 мисинових сіток, лафет, автомобіль АЗЛК д.н. НОМЕР_1 - конфіскувати в дохід держави.

Цивільний позов прокурора Глобинської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Центрального округу про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням, до ОСОБА_9 про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, в розмірі 794389 гривень, - залишити без розгляду.

Процесуальні витрати за проведення експертизи в розмірі 5778,92 грн. (пять тисяч сімсот сімдесять вісім гривень девяносто дві копійки віднести на рахунок держави.

Вирок може бути оскаржений до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору.

Суддя ОСОБА_1