Справа № 724/3649/25
Провадження № 1-кп/724/119/25
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 жовтня 2025 року Хотинський районний суд Чернівецької області в складі:
головуючого судді: ОСОБА_1
секретаря судового засідання: ОСОБА_2
прокурора Чернівецької спеціалізованої
прокуратури у сфері оборони західного регіону: ОСОБА_3
обвинуваченого: ОСОБА_5
09 жовтня 2025 року до Хотинського районного суду Чернівецької області надійшов для розгляду обвинувальний акт по кримінальному провадженню щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Відносно обвинуваченого ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме до 20 жовтня 2025 року, з правом внесення застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 181 680грн.
Під час підготовчого судового засідання прокурор просив призначити справу до судового розгляду, вважає, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог КПК України, підстав для закриття провадження немає, провадження підсудне Хотинському районному суду Чернівецької області.
Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 не заперечували щодо призначення справи до судового розгляду, клопотань на цій стадії не має.
Кримінальне провадження підсудне Хотинському районному суду Чернівецької області.
Клопотань про закриття провадження з підстав, передбачених п. 4-8 ч.1, ч.2 ст. 284 КПК України, сторонами не заявлено.
Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст.291 КПК України,при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.
Таким чином, у наявності достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.
Враховуючи думку учасників судового провадження, судовий розгляд слід провести у відкритому судовому засіданні.
Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.
Таким чином, враховуючи викладене, слід доручити Чернівецькому районному сектору № 5 філії Державної установи «Центр пробації» у Чернівецькій області скласти та подати в Хотинський районний суд Чернівецької області досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_5 .
Також під час підготовчого судового засідання прокурор заявив клопотання щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , оскільки наявні ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Просить суд продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 строком на 60 днів.
Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечили щодо задоволення вказаного клопотання, просили обрати більш м`який вид запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Заслухавши доводи прокурора, пояснення обвинуваченого, думку захисника, дослідивши матеріали додані до клопотання, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що 22.08.2025 року ухвалою слідчого судді Хотинського районного суду Чернівецької області відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів, а саме до 20.10.2025 року, з можливістю внесення застави в розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 181 680грн та покладення обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України в разі внесення застави.
Відповідно до вимог ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.
При вирішенні питання щодо доцільності продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд виходить з наступного.
Згідно вимог ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу, зокрема, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При обрані заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою, суд виходив з того, що наявні ризики передбачені ст.177 КПК України стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , а саме: можливість переховуватися обвинуваченого від органів досудового розслідування і суду, вчинення нового кримінального правопорушення.
Оцінюючи вірогідність існування наведених прокурором у клопотанні ризиків, суд виходить із положень ст.178 КПК України та усталеної практики Європейського суду з прав людини, відповідно до яких, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу злочину та особистості обвинуваченого (його характеру, маральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки обвинуваченого під час розслідування кримінального провадження (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки обвинуваченого під час попередніх розслідувань.
Відповідно до вимог ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать, зокрема, про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ст. 183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст. 184 КПК України, під час розгляду даного клопотання судом встановлено наявність передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків.
Ризик переховування від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення обгрунтовується тим, що ОСОБА_5 , є раніше судимою особою за вчинення умисних тяжких злочинів, має не відбуту частину покарання,обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за скоєння якого передбачено покарання у виді позбавлення волі, з 10.07.2025 є особою, яка самовільно залишила розташування військової частини, отже знаючи про покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності, може переховуватися від суду, в тому числі за межами України, шляхом незаконного перетину державного кордону.
Крім того, існує ризик незаконного впливу обвинуваченим на свідків у кримінальному провадженні: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .
Відповідно до вимог КПК України метою запобіжного заходу є необхідність попередити виникнення ризиків, а не застосувати запобіжний захід за наслідками можливого вчинення обвинуваченим відповідних дій. З огляду на викладене, той чи інший ризик слід вважати наявним за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення обвинуваченим таких спроб.
Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Враховуючи наведені в матеріалах провадження факти, відомості, що характеризують особу обвинуваченого, тяжкість покарання, що може загрожувати обвинуваченому у разі визнання його винним у вчиненні тяжкого злочину, а також про існування ризиків, які зазначені прокурором у клопотанні, зокрема, переховуватися від суду; впливати на свідків; вчиняти інші кримінальні правопорушення, суд приходить до висновку, що є достатні підстави вважати, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.
Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, як на тому наполягає захисник, не встановлено та стороною захисту не надано.
Таким чином, у зв`язку з необхідністю уникнення ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та враховуючи обставини, передбачені статтею 178 КПК України, суд приходить до висновку про необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 на 60 днів.
Також, враховуючи обставини кримінального провадження, суд вважає за необхідне, відповідно до ст.182 КПК України, визначити обвинуваченому ОСОБА_5 заставу в розмірі 60 (шістдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Крім цього суд, застосовуючи до обвинуваченого ОСОБА_5 альтернативний запобіжних захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважає за необхідне відповідно до ст.194 ч.5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.
Керуючись ст.ст. 176 -178, 181, 193-194, 314-316 КПК України, суд,
У Х В А Л И В:
Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.
В судове засідання викликати учасників кримінального провадження.
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів, тобто до 13 грудня 2025 року включно.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
В разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме: з`являтись на першу вимогу до прокурора чи суду; не відлучатись з населеного пункту в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 13 грудня 2025 року.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Хотинського районного суду Чернівецької області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Хотинський районний суд Чернівецької області.
У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому на домашній арешт - відмовити.
Доручити Чернівецькому районному сектору №5 філії Державної установи «Центр пробації» у Чернівецькій області скласти та подати до Хотинського районного суду Чернівецької області протягом десяти днів з моменту отримання ухвали суду досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_1 .
Копію ухвали надіслати начальнику Чернівецького районного сектору №5 філії Державної установи «Центр пробації» у Чернівецькій області для виконання в частині складання досудової доповіді.
Роз`яснити обвинуваченому, що йому надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді. Участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді.
Ухвала в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим, який тримається під вартою у той же строк з дня отримання копії ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 16.10.2025 року о 09:00 годин.

Суддя ОСОБА_1