УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення про підозру від 23.09.2025 у кримінальному провадженні № 0000364, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.04.2021, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення про підозру від 23.09.2025 у кримінальному провадженні № 0000364, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.04.2021, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

В обґрунтування скарги адвокат зазначає про необґрунтованість повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, а також здійснення повідомлення про підозру в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, а саме, без наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.

Так, адвокат у своїй скарзі зазначає, що СУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000364 від 30.04.2021, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Крім того, адвокат у своїй скарзі зазначає, що у повідомленні про підозру вказано на те, що ОСОБА_5 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає: АДРЕСА_2 . За цими ж адресами йому спрямовувалося повідомлення про підозру, відповідно до матеріалів справи. В той же час, як зазначає адвокат у своїй скарзі, органу досудового розслідування відомо, що ОСОБА_5 навчається та проживає у м.Варшава, Республіка Польща. Так, у справі є протокол допиту у якості свідка його батька - ОСОБА_6 , у якому свідок вказує на адресу проживання та місце навчання сина у Республіці Польща. Також у справі містяться й дані про виїзд ОСОБА_5 за межі України у 2022 році. Усі ці дані свідчать про те, що він є особою, яка постійно проживає у Республіці Польща, причому відома відповідна адреса. Але у повідомленні про підозру зазначені відомості не відображено.

За таких умов, повідомлення про підозру не відповідає анкетним даним особи, щодо якої його складено, і це саме по собі робить його незаконним, а тому, на думку адвокат, ОСОБА_5 не набув статусу підозрюваного.

Адвокат в своїй скарзі також зазначає, що повідомлення про підозру не відповідає матеріалам та обставинам справи, а саму підозру не можна визнати обґрунтованою. Так, у повідомленні про підозру викладено встановлені, на думку органу досудового розслідування ,обставини. При цьому у повідомленні стверджується, що при зміні смуги руху ОСОБА_5 вчинив зіткнення із автомобілем КІА, який вже рухався у цій самій смузі руху. Між тим, наявними матеріалами справи це не лише не підтверджується, а й спростовується.

Так, відповідно до показань самого ОСОБА_5 , він рухався у правій крайній смузі руху, випереджаючи автомобілі у середній смузі, у тому числі автомобіль із причепом, після цього змінив напрямок руху, перестроївся у середню смугу руху, але там не було автомобіля КІА, з яким сталося зіткнення. Цей автомобіль рухався за ним, а потім також перестроївся та різко прискорився, чого при початку маневру він, ОСОБА_5 , не передбачав та не міг передбачати. Версія ОСОБА_5 органом досудового розслідування фактично ігнорується та не перевірялася.

Крім того, адвокат також зазначає, що відповідно до висновку експерта-автотехніка №18773/18774/22-52 від 01.09.2022, то у вихідних даних вбачається саме такий опис руху транспортних засобів.

Тобто, для аналізу експертом, та, відповідно, для дачі висновку стосовно того, чиї дії, з технічної точки зору, стали причиною дорожньо-транспортної пригоди, було подано тільки одну версію. А версію самого ОСОБА_5 навіть не надано експерту. У підсумку, висновки останнього і носять тенденційний та однобокий характер, оскільки вихідні дані було сформульовано саме таким чином.

При цьому, як зазначає адвокат, версія ОСОБА_5 підтверджується, а вказані вище вихідні дані, та відповідне положення підозри, спростовуються відеозаписом та протоколом його перегляду, з якого вбачається, як автомобіль під керуванням ОСОБА_5 випереджає правою смугою автомобілі у середній, у тому числі - легковий автомобіль з причепом, здійснює після цього маневр перестроювання, але автомобіля КІА, який би рухався цією смугою перед автомобілем з причепом, на відео немає. Тобто, його там не було до початку маневру ОСОБА_5 , а отже, вже у процесі маневру він з`явився там, що могло бути лише у випадку, якщо він перестроївся з іншої смуги руху. При цьому автомобіль КІА рухався зі значною швидкістю, яку орган досудового розслідування проігнорував.

Не погоджуючись з порядком вручення ОСОБА_5 повідомлення про підозру, а також необґрунтованістю вказаного повідомлення про підозру, сторона захисту звернулась до суду з даною скаргою в порядку ст. 303 КПК України.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_4 , підтримав доводи скарги в повному обсязі та просив її задовольнити з підстав, зазначених у ній.

Слідчий ОСОБА_3 в судовому засіданні, заперечував щодо задоволення скарги та скасування повідомлення про підозру, оскільки пред`явлена ОСОБА_5 підозра є обґрунтованою, підтверджується зібраними під час проведення досудового розслідування доказами. Крім того, слідчий також зазначив, що вказана підозра вручена ОСОБА_5 у передбачений КПК України порядок, а тому підстав для її скасування не має.

Заслухавши доводи захисника ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наступне.

Як вбачається з матеріалів скарги, СУ ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000364 від 30.04.2021, в межах якого 23.09.2025 ОСОБА_5 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Адвокат ОСОБА_4 в своїй скарзі, зокрема, не погоджується з порядком вручення ОСОБА_5 повідомлення про підозру.

Так, повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону.

Отже підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Підозрою є обґрунтоване припущення слідчого та/або прокурора про вчинення особою кримінального правопорушення. Право підозрюваного «знати, у вчинені якого кримінального правопорушення його підозрюють», що визначено пунктом 1 частини третьої статті 42 КПК України, кореспондує обов`язок сторони обвинувачення довести це до його відома, повідомити про наявність підозри та роз`яснити її зміст.

Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами. Цим актом у кримінальному провадженні вперше формулюється та обґрунтовується підозра конкретної особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і у такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на наступне формулювання обвинувачення.

Сформульована підозра встановлює межі, в рамках яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту. З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК України.

Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст. 279 КПК України).

У тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Аналізуючи наявні у розпорядженні слідчого судді матеріали, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, допустимість доказів щодо встановлення його винуватості, слідчий суддя вважає, що за своїм змістом повідомлена 23.09.2025 ОСОБА_5 підозра відповідає вимогам ст. 277 КПК, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, повідомлення про підозру здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти висновку, ОСОБА_5 причетний до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Так, повідомлення про підозру ОСОБА_5 за останнім відомим місцем проживання підозрюваного було вручено представнику Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області для передачі ОСОБА_5 . Крім того, повідомлення про підозру було надіслано ОСОБА_5 поштовим відправленням за адресою його проживання: АДРЕСА_2 .

Крім того, 23.09.2025 вказане повідомлення про підозру за місцем реєстрації підозрюваного було вручено Голові правління ОСББ «КУТ» ОСОБА_7 для передачі ОСОБА_5 , а також було направлено поштовим відправленням за вказаною адресою.

Таким чином, доводи скарги адвоката ОСОБА_4 в цій частині скарги є безпідставними.

Слідчий суддя також не бере до уваги доводи сторони захисту про необґрунтованість підозри.

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із інкримінованим йому кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами, сукупність яких дає підстави вважати, що його причетність до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, є обґрунтованою.

Висновок органу досудового розслідування з приводу причетності ОСОБА_5 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення не є очевидно необґрунтованим, а тому слідчий суддя не вбачає у висновках слідчого про обґрунтованість підозри чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого.

Крім того, наданні стороною захисту на обґрунтування доводів скарги докази, не свідчать про очевидну не обґрунтованість висунутої ОСОБА_5 підозри, а мають бути перевірені на стадії судового розгляду судом у сукупності з усіма доказами.

Також слідчий суддя зазначає, що як вбачається з досліджених в судовому засіданні матеріалів, висунута ОСОБА_5 підозра ґрунтується на сукупності доказів зібраних під час досудового розслідування.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення скарги адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення про підозру від 23.09.2025 у кримінальному провадженні №0000364, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.04.2021, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 36, 276-278, 303, 304, 309, 376, 395, 532 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення про підозру від 23.09.2025 у кримінальному провадженні № 0000364, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.04.2021, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1