Провадження № 1-кс/202/385/2026
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРА
У Х В А Л А

19 січня 2026 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 про арешт майна, яке подано у кримінальному провадженні № 0000774 від 08.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України,

У С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно, яке було вилучено під час обшуку в кіоску, що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. С. Бандери, 2Л, на земельній ділянці з кадастровим номером :06:090:0268.

Слідчий суддя, ознайомившись із клопотанням слідчого та доданими до нього документами, приходить до висновку, що таке клопотання підлягає поверненню прокурору з огляду на наступне:

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з частиною 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При цьому відповідно до частини 5 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Частиною другою статті 171 КПК України встановлені вимоги до клопотання слідчого, прокурора про арешт майна.

Зокрема у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету арешту відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Клопотання слідчого про арешт майна вищевказаним вимогам не відповідає.

В своєму клопотанні слідчий просить накласти арешт на сигарети, які були вилучені під час проведення обшуку, з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

Водночас клопотання слідчого не містить даних щодо осіб, яким належить майно, яке підлягає арешту, а також, що таким особам повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді конфіскації майна, або підлягають застосуванню заходи кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Крім того, у клопотанні зазначено, що воно погоджено з прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , але фактично не містить підпису останнього.

Відповідно до частини третьої статті 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи вищенаведене, клопотання про арешт майна необхідно повернути прокурору для усунення недоліків протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 172 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000774 від 08.08.2025 повернути прокурору відділу Дніпропетровської обласної прокуратури, яким здійснюється процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні, для усунення недоліків протягом сімдесят двох годин з часу отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4