СОЛОМ'ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2026 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву заступника Керівника Другого підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення та виправлення описки в ухвалі слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 25 вересня 2025 року у провадженні за скаргою ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у порядку ст.303 КПК України,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 25 вересня 2025 року задоволено скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у порядку ст.303 КПК України. Зобов`язано уповноважених осіб Національного антикорупціцного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 від 16 вересня 2025 року, про що проінформувати заявників.

25.12.2025 до суду надійшла заява заступника Керівника Другого підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення та виправлення описки, у якій просить: роз`яснити ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 25 вересня 2025 року в частині обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, що є підставою для внесення відомостей до ЄРДР; виправити описку в резолютивній частині ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 25 вересня 2025 року та вказати виконавцем належний орган досудового розслідування ДБР.

В обґрунтування заяви зазначає, що підставами вважати, що в заяві чи повідомленнях містяться відомості про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність його ознак. Такими даними є фактичне зазначення відомостей, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення. Крім того, Управлінням внутрішнього контролю НАБУ проведено перевірку доводів, викладених у заяві №121/3 від 16 вересня 2025 року, за результатами перевірки наведених в заяві доводів, в частині правомірності дій працівників НАБУ, порушень вимог чинного законодавства не встановлено.

Також, уповноваженою особою НАБУ на виконання ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 20 лютого 2025 року за колективною заявою від 10 лютого 2025 року внесено відомості до ЄРДР, прокурором САП визначено підслідність у кримінальному провадженні за Першим слідчим відділом ТУ ДБР, розташованого у місті Києві. Відтак, досудове розслідування не здійснюється детективами НАБУ.

Учасники судового провадження належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, у судове засідання не прибули, що не перешкоджає розгляду заяви. У зв`язку з неприбуттям у судове засідання учасників судового провадження, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось (ч.4 ст.107 КПК України).

Дослідивши матеріали справи та подану заяву, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Так, однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили - є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необгрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Передбачену КПК України можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Отже, виправлення допущених у вироку описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Із наявної у матеріалах справи скарги ОСОБА_4 вбачається, що остання просила слідчого суддю зобов`язати уповноважених осіб НАБУ внести відомості до ЄДРД за заявою від 16 вересня 2025 року. Також міститься копія заяви-вимоги ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 №121/3 від 16 вересня 2025 року, яка адресована директору НАБУ.

Отже, заявником фактично порушено питання про зміну судового рішення шляхом внесення до нього нових (інших) даних, а тому заява про виправлення описки в ухвалі слідчого судді задоволена бути не може.

Щодо роз`яснення ухвали слідчого судді, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.380 КПК України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Виходячи зі змісту зазначеної норми, роз`яснення рішення - це його викладення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і чітко ті його частини, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Отже, роз`ясненню підлягає лише незрозуміле судове рішення, зумовлене його нечіткістю за змістом, можливістю різного тлумачення висновків суду, коли воно є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, та тих осіб, які будуть здійснювати його виконання. При цьому під час роз`яснення судового рішення не може ставитися питання про його зміну, внесення до нього нових даних або роз`яснення мотивів прийняття рішення.

Відтак, роз`яснення судового рішення має значення лише в контексті його правильного виконання з урахуванням змісту рішення. Метою роз`яснення судового рішення є його удосконалення для правильного розуміння учасниками судового провадження, органом виконання судового рішення. Роз`яснення судового рішення спрямоване на усунення незрозумілості, що ускладнює його реалізацію.

У даному випадку відсутні підстави для роз`яснення судового рішення, оскільки судове рішення є чітким та зрозумілим, крім того у матеріалах провадження відсутні будь-які відомості щодо неможливості чи утруднення виконання ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 25 вересня 2025 року.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що ухвала слідчого судді є вичерпною, зрозумілою та не потребує додаткового роз`яснення, а у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення слід відмовити через відсутність підстав, визначених ст.380 КПК України.

Керуючись ст.ст. 107, 379, 380 КПК України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви заступника Керівника Другого підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення та виправлення описки в ухвалі слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 25 вересня 2025 року у провадженні за скаргою ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у порядку ст.303 КПК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_20