У Х В А Л А

(про застосування запобіжного заходу)

Справа № 348/1209/25

Провадження № 1-кс/348/267/25

19 травня 2025 року м. Надвірна

Слідчий суддя Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника начальника СВ Надвірнянського РВП ГУНП в Івано-Франківській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Надвірнянської окружної прокуратури Івано-Франківської області ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000155 від 17 травня 2025 року, щодо:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Пнів Надвірнянського району Івано-Франківської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, неодруженого, працюючого в ДП «Нафтогазбезпека» на посаді охоронця, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 Кримінального Кодексу України,

в с т а н о в и в:

Заступник начальника СВ Надвірнянського РВП ГУНП в Івано-Франківській області капітан поліції ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням, погодженим із прокурором Надвірнянської окружної прокуратури Івано-Франківської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що слідчим відділенням Надвірнянського РВП ГУНП в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000155 від 17 травня 2025 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 17.05.2025 близько 16 год. 10 хв., у світлу пору доби, суху погоду, керуючи автомобілем Volkswagen Passat, н.з. НОМЕР_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, рухався ділянкою проїзної частини дороги по вул. Січових Стрільців у м. Надвірна Івано-Франківської області у напрямку вул. Федьковича. У цей час справа від проїжджої частини по напрямку руху автомобіля на узбіччі перебувала ОСОБА_7 . Проїжджаючи пряму ділянку дороги водій ОСОБА_5 проявив неуважність, не врахував дорожню обстановку і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним, не обрав у встановлених межах безпечної швидкості, не впорався з керуванням, виїхав за межі проїзної частини вправо, де допустив наїзд на ОСОБА_7 .

Внаслідок ДТП ОСОБА_7 отримала тяжкі тілесні ушкодження у вигляді перелому 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 ребер зліва, забою лобної, скроневої, потиличної долі справа, перелому основи черепа у вигляді лінійного перелому потиличної кістки справа з переходом на великий потиличний отвір.

17 травня 2025 року в порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_5 затримано за вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України.

18 травня 2025 року на підставі п. 1 ч. 1 ст. 276, ч. 1 ст. 278 КПК України, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України.

В клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, передбачені п.п. 1 і 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки усвідомлює, що в разі доведення його вини в суді, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі до 8 років; незаконно впливати на потерпілу та свідків, оскільки йому відомо про можливе місце їх перебування.

В обґрунтування ризиків прокурором та слідчим зазначено, що після вчинення ДТП ОСОБА_5 залишив місце ДТП та був затриманий за адресою місця проживання.

В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали подане клопотання, надали пояснення, аналогічні змісту клопотання, просили клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням застави у розмірі шістдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечив проти обґрунтованості ризиків передбачених п.п. 1, 3 ст. 177 КПК України, зазначив, що прокурором не доведено належними доказами існування вказаних ризиків. З урахуванням наявності соціальних зв`язків ОСОБА_5 , його позитивну характеристику, а також заяву потерпілої від 19.05.2025, у якій вона просить обрати більш м`який запобіжний захід, просив застосувати запобіжний захід, у вигляді нічного домашнього арешту.

Підозрюваний в судовому засіданні не заперечував свою причетність до злочину, вину у вчиненому визнає. Зазначив, що оплачує лікування потерпілої, шкодує про вчинене. З місця ДТП поїхав, оскільки злякався і не знав, що робити. Запобіжний захід просив обрати у виді нічного домашнього арешту.

Заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання в їх сукупності, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 статті 177 КПК України встановлено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Щодо обґрунтованості підозри.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5статті 9 КПК).

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент вчинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).

При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 повідомив, що не спростовує доводи слідчого про обґрунтованість підозри, свою вину визнає.

З матеріалів, доданих до клопотання слідує, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України, який кваліфікується як порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що заподіяли потерпілій тяжке тілесне ушкодження.

На підтвердження обґрунтованості підозри слідчий і прокурор надали в копіях такі докази: витяг з ЄРДР за № 0000155 від 17.05.2025 та рапорт помічника чергового Надвірнянського РВП ГУНП в Івано-Франківській області, у яких викладено виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення злочину, а саме: 17.05.2025 близько 16 год. 10 хв., у світлу пору доби, суху погоду, ОСОБА_5 керуючи автомобілем Volkswagen Passat, н.з. НОМЕР_1 , рухався ділянкою проїзної частини дороги по вул. Січових Стрільців у м. Надвірна Івано-Франківської області допустив наїзд на ОСОБА_7 , яка стояла на правому краю проїзної частини. Внаслідок ДТП ОСОБА_7 отримала тілесні ушкодження у вигляді перелому основи черепа у вигляді лінійного перелому потиличної кістки справа з переходом на великий потиличний отвір. Водій з місця ДТП втік. Проведеними розшуковими заходами встановлено місце знаходження водія. Проведено тестування на алкоголь, результат якого 1,33 проміле; протокол огляду місця події від 17.05.2025 зі схемою; протокол обшуку від 17.05.2025, згідно якого за адресою місця проживання ОСОБА_5 виявлено та вилучено автомобіль Volkswagen Passat, н.з. НОМЕР_1 , з ушкодженнями передньої частини; постанови від 18.05.2025 про визнання речовими доказами вказаного автомобіля та свідоцтва про його реєстрацію, а також телефону з сім-картою і одягу, які належать ОСОБА_5 ; догоспітальний клінічний протокол та результати оглядів (СКТ, МКТ) від 17.05.2025, які підтверджують наявність тілесних ушкоджень потерпілої ОСОБА_7 ; протокол затримання ОСОБА_5 від 17.05.2025з якого слідує, що його було затримано за місцем проживання о 20:15; тестування ОСОБА_5 на алкоголь № 7280, проведеного 17.05.2025 о 17:59 з використанням приладу «Драгер», результати якого 1,33 проміле; повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КПК України; протокол від 19.05.2025 огляду відеозапису з фіксацією ДТП.

Також матеріали справи містять позитивну характеристику підозрюваного з місця проживання від 19.05.2025, довідку від 19.05.2025 про адресу реєстрації ОСОБА_5 та склад сім`ї.

Сторона захисту долучила до матеріалів клопотання заяву потерпілої ОСОБА_7 у якій вона просить суд не обирати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а обрати більш м`який запобіжний захід. Зазначає, що з підозрюваним примирилась, останній несе витрати на її лікування.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наданих стороною обвинувачення документів, зазначених вище, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри, на час розгляду клопотання, щодо можливого вчинення ОСОБА_5 злочину, у вчиненні якого він підозрюється.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що повідомлена підозра є обґрунтованою (не є явно необґрунтованою) і може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.

Щодо наявності ризиків.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що з огляду на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, і суспільну небезпечність самого кримінального правопорушення, слідчим та прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що на даний час існують ризики, передбачені пунктами 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме що підозрюваний ОСОБА_8 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, та знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Врахування тяжкості кримінального правопорушення також має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за вчинене кримінальне правопорушення підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитися від органу досудового розслідування та суду, та іншим чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, що узгоджується з правовою позицією ЄСПЛ, згідно якої небезпека ризику переховування від суду може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з інформацією про матеріальний, соціальний стан особи та ін.

Зокрема ризик переховування підозрюваного від суду підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України, яке відноситься до категорії тяжких злочинів та передбачає покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, при цьому не передбачає можливості звільнення від відбування покарання, що може бути достатньою підставою та мотивом для підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Також суд враховує, що ОСОБА_5 залишив місце ДТП.

При оцінці ризику впливу на потерпілого та свідків по кримінальному провадженню необхідно враховувати встановлений нормами КПК України порядок безпосереднього сприйняття судом показів від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні. Суд під час судового провадження може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо сприймав, отримав усно від учасників процесу (ст. 23 КПК України). Тобто, ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показів від учасників процесу та дослідження їх судом.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків по даному кримінальному провадженні підтверджується тим, що досудове розслідування по даному кримінальному провадженні лише розпочалося, проводяться необхідні слідчі дії, спрямовані на встановлення усіх обставин кримінального правопорушення, потерпілий та свідки ще не були допитані в судовому засіданні, тому підозрюваним може бути здійснений вплив на них, оскільки перебуваючи на волі і маючи в результаті цього реальну можливість пересуватися, а також користуватися засобами зв`язку, намагаючись уникнути чи пом`якшити покарання за вчинення злочину у вигляді позбавлення волі, об`єктивно матиме можливість вчиняти вплив на них.

Таким чином посилання сторони захисту на відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України не приймаються судом до уваги, оскільки слідчим та прокурором наведено достатні та переконливі докази про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ст. 177 КПК України.

Отже, на даному етапі кримінального провадження, враховуючи наявність у ОСОБА_5 статусу підозрюваного у вчиненні тяжкого злочину та доведених ризиків, відомостей щодо особи підозрюваного, застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Відповідно до ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання судом встановлено, що надані прокурором докази доводять обставини, передбачені пунктами 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, тому суд дійшов висновку про обґрунтованість клопотання прокурора і наявність підстав для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, який здатен запобігти доведеним ризикам і забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Слідчий суддя враховує дані про ОСОБА_5 , його вік, стан здоров`я, наявність соціальних зв`язків, позитивну характеристику, наявність постійного місця проживання, відсутність судимостей, однак з урахуванням встановлених обставин, які доводять наявність вказаних вище ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, вважає, що для запобігання вказаним ризикам на даний час є недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу, зокрема й у виді домашнього арешту, який полягає у забороні підозрюваному залишати житло і розрахований на свідому, правомірну його поведінку, і який не зможе фізично убезпечити від настання вищевказаних ризиків та гарантувати його безумовне дотримання, тому адекватним запобіжним заходом для підозрюваного ОСОБА_5 буде тримання під вартою.

Щодо розміру застави.

Також, відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України суд вважає за необхідне визначити ОСОБА_5 як альтернативний запобіжний захід заставу у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181 680,00 грн, яка на переконання слідчого судді є достатньою для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків у разі її внесення, а також у разі внесення застави суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора, чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утриматися від спілкування із потерпілим та свідками у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Розмір застави, у відповідності до ч. 5 ст.182 КПК України, визначається у таких межах: щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання переховуватися чи будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Висновки суду.

Суд також враховує доводи сторони захисту, викладені на користь підозрюваного ОСОБА_5 , але вважає, що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення запобіганню процесуальних ризиків, а тому враховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою необхідно задовольнити, та з метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, необхідно обрати йому запобіжний захід у виді тримання під вартою та застосувати альтернативний запобіжний захід у виді застави.

Даних щодо неможливості застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я суду не надано.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання заступника начальника СВ Надвірнянського РВП ГУНП в Івано-Франківській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Надвірнянської окружної прокуратури Івано-Франківської області ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000155, внесеного до ЄРДР 17 травня 2025 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 Кримінального Кодексу України щодо ОСОБА_5 задовольнити.

Обрати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів.

Строк перебування під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту затримання 20 години 15 хвилин 17 травня 2025 року до 20 години 15 хвилин 15 липня 2025 року.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181 680 (сто вісімдесят одну тисячу шістсот вісімдесят) гривень 00 копійок, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області (код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26289647, банк отримувача: ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО): 820172, рахунок отримувача: UA0002265).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утриматися від спілкування із потерпілим та свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити на строк до двох місяців з моменту звільнення з-під варти.

Роз`яснити, що в разі невиконання таких обов`язків щодо нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити ОСОБА_8 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі оригінал документу із відміткою банку має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення, яка після його отримання та перевірки має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику, заступнику начальника СВ Надвірнянського РВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_4 для негайного виконання, прокурору Надвірнянської окружної прокуратури Івано-Франківської області ОСОБА_3

Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на заступника начальника СВ Надвірнянського РВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1