Слобідський районний суд міста Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/1126/2025 Справа № 641/5247/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2025 року Слобідський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000220 від 21.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшло вказане клопотання в обґрунтування якого прокурор посилається на те, що в проваджені СД ВП №2 Харківського РУП №1 ГУ Національної поліції в Харківські області перебувають матеріали досудового розслідування № 0000220 від 21.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

21.07.2025 до чергової частини відділу поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в якій вона просить вжити заходів до невідомого чоловіка, який 21.07.2025 приблизно о 01:10 знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 вчинив хуліганські дії пошкодивши авто, тобто грубо порушив громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства.

21.07.2025 в період часу з 02:20 по 02:55 слідчим СВ ОСОБА_5 проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості, а саме на придорожній частини біля буд. АДРЕСА_1 напроти під`їзду № 12, де напроти входу, вздовж проїжджої асфальтної дороги, в при будівельній зоні, вряд стоять автомобілі один за одним. Напроти під`їзду № 12 першим автомобілем вздовж дороги є автомобіль марки «Hyundai» моделі «Santa Fe» чорного кольору з д.н.з. НОМЕР_1 кузов універсал, 2008 року випуску. В автомобілі є наступні пошкодження: розбите заднє скло, а саме в лівій нижній частині вбачається скрізний отвір приблизно 20-25 см, все скло пошкоджено та лопнуло в стилі павутиння. Також на лівій водійській стороні пошкоджено водійське вікно, а саме вбачається три скрізних отвори розміром приблизно 3-5 см та один отвір розміром приблизно 10-15 см, все скло тріснуло та лопнуло в стилі павутиння, але тримається у своїй основі. Аналогічні пошкодження в вікні з водійського боку ззаду та боковому вікні багажного відсіку з скрізними отворами 10-15 см, скло лопнуло та тріснуте в стилі павутиння, але вікна (скло) знаходяться в своїй основі. Автомобіль № 2 марки «Nissan» модель «Leaf» червоно-чорного кольору з д.н.з. НОМЕР_2 кузов універсал 2021 року випуску, стоїть в п`яти метрах від автомобіля № 1. В автомобілі № 2 встановлено наступні пошкодження: на передньому водійському склі є скол посередині вікна розміром приблизно 3-5 см, скло ціле. На задньому пасажирському склі вбачається наскрізний отвір, розміром приблизно 3-5 см, все скло тріснуте в стилі павутиння та тримається в своїй основі, також на даному вікні у прорезиненій частині скла є поріз, але функція резинки збережена. Автомобіль має пошкодження лако-фарбового покриття у виді трьох порізів розміром приблизно 5 см кожній, крім того пошкоджено заднє скло у багажному відсіку в якому мається наскрізний отвір розміром приблизно 10-15 см та вся площа заднього скла лопнуло в стилі сітки (павутиння), але тримається в основі своєї частини. Наступний автомобіль № 3 марки «Suzuki» модель «SX4» сірого кольору з д.н.з. НОМЕР_3 в кузові хетчбек 2008 року випуску, стоїть приблизно в двох метрів від авто № 2. В автомобілі № 3 є наступні пошкодження: на лівому водійському боку та задньому склі є великий наскрізний отвір розміром (діаметром) приблизно 20-30 см, на асфальті і в середині авто є скляні уламки. Заднє скло багажного відсіку мається лише частково, уламки по основі скла та маються уламки на асфальті та в середині багажного відсіку. Крім того за вищевказаною адресою, біля під`їзду № 8, в ході огляду, виявлено громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у якого при собі виявлено та вилучено ніж чорного кольору з лезом довжиною приблизно 15 см та розміром руків`я 10 см, який в подальшому опечатано до паперової коробки, нанесено пояснювальний напис та засвідчено підписами учасників слідчої дії; на поясі у ОСОБА_6 виявлено та вилучено тряпично - пластиковий чохол для ножу, який в подальшому опечатано до сейф пакет NРU 5345855, нанесено пояснювальний напис та засвідчено підписами учасників слідчої дії. Також в ході огляду виявлено та вилучено змив з ножу на марлевий тампон, який опечатано до паперового конверту, нанесено пояснювальний напис та засвідчено підписами учасників слідчої дії.

Власник майна: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , к.н.т. НОМЕР_4

В ході досудового розслідування ст. дізнавачем СД ОСОБА_7 винесено постанову про визнання речовим доказом вищевказаного майна, виявленого та вилучено в ході проведення огляду місця події 21.07.2025 на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ..

Прокурор вважає, що вилучене під час проведення огляду місця події майно є предметом кримінального провадження та має доказове значення.

Прокурор та володілець майна в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду клопотання були повідомлені належним чином. При цьому прокурором та власником майна було подано заяви про розгляд клопотання без їх участі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

З аналізу норм п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Разом із тим, статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Як зазначено у клопотанні, вилучені речі мають вагоме значення для досягнення мети доказування у даному кримінальному провадженні, а саме, мають силу речових доказів та зберегли на собі сліди злочину.

Європейський суд з прав людини, неодноразово підкреслював, що у разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь та на рішення ЄСПЛ у справі «Новоселецький проти України» (Заява №47148/99, рішення від 22.02.2005, остаточне рішення від 22.05.2005) Європейський суд з прав людини вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та непомірний тягар .

Відповідно до пунктів 69,73 рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції" (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

З матеріалів вбачається, що є достатні підстави вважати, що зазначені речі, вказані у клопотанні відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а тому на думку суду, є достатньо підстав вважати, що ніж чорного кольору та тряпично - пластиковий чохол для ножу, вказані прокурором у клопотанні, мають доказове значення у кримінальному провадженні та на них необхідно накласти арешт з метою забезпечення збереження речового доказу та проведення експертних досліджень.

Керуючись вимогами ст. ст. 98, 170-175, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно - задовольнити.

Накласти арешт на на вилучене майно, а саме на ніж чорного кольору з лезом довжиною 15 см та розміром руків`я 10 см, опечатаний до паперової коробки з пояснювальним написом та засвідчена підписами учасників слідчої дії; тряпично -пластиковий чохол для ножу, опечатаний до сейф пакету NРU 5345855 з пояснювальним написом та засвідчений підписами учасників слідчої дії; змив з ножу на марлевий тампон, опечатаний до паперового конверту з пояснювальним написом та засвідчений підписами учасників слідчої дії, виявлене та вилучене 21.07.2025 в період часу з 02:20 по 02:55 слідчим СВ ОСОБА_5 в ході проведення огляду місця події на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яке має значення для подальшого розслідування кримінального правопорушення в якості речового доказу.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покладається на прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1