Дата документу 19.05.2025 Справа № 322/425/25
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний № 322/425/25 Головуючий в 1 інст. ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/807/386/24 Доповідач в 2 інст. ОСОБА_2
Категорія ст. 303 КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2025 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

за участю заявника ОСОБА_6 ,

розглянувши в апеляційному порядку у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Запорізького апеляційного суду провадження за апеляційною скаргою заявника - депутата Новомиколаївської селищної ради Запорізької області ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Новомиколаївського районного суду Запорізької області від 11 квітня 2025 року, якою відмовлено у задоволенні його скарги на бездіяльність працівників ВнП №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 27 березня 2025 року, -

В С Т А Н О В И Л А:

2 квітня 2025 року до Новомиколаївського районного суду Запорізької області надійшла скарга ОСОБА_6 на бездіяльність працівників ВнП №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 27 березня 2025 року.

В обґрунтування скарги ОСОБА_6 зазначив, що 27 березня 2025 року о 10 год. відбулася 33-я чергова сесія Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області восьмого скликання, після відкриття сесії він вніс дві пропозиції: про здійснення відеофіксації пленарних засідань ради та засідань постійних комісій ради, а також оприлюднення відеозаписів цих засідань, відповідно до вимог Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», з урахуванням змін від 22 лютого 2024 року; про виконання постанови Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суді від 5 лютого 2025 року у справі №160/2592/23, в контексті вручення повісток особам, які вказані в його поясненнях. Обидві його пропозиції голова Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_7 та депутати не підтримали. Після чого, він зателефонував на гарячу лінію «102» та повідомив, щоб працівники поліції та працівники ІНФОРМАЦІЯ_1 прибули для вручення повісток на відправлення сину ОСОБА_8 , чоловікам депутатам Новомиколаївської селищної ради, чоловікам, або синам депутатів жінок, чоловікам, які працюють в Новомиколаївській селищній раді, чоловікам або синам жінок, які працюють в Новомиколаївській селищній раді. Працівники ВнП №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області його звернення від 27 березня 2025 року до ЄРДР не зареєстрували та відповідь не надали.

Просив визнати бездіяльність працівників ВнП №3 щодо проведення перевірки за його зверненням - повідомленням про злочин від 27 березня 2025 року незаконною і зобов`язати працівників ВнП №3 його звернення - повідомлення про злочин від 27 березня 2025 року внести до ЄРДР, провести досудове розслідування за ним.

Ухвалою слідчого судді Новомиколаївського районного суду Запорізької області від 11 квітня 2025 року було відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 з тих підстав, що у зверненні останнього відсутні відомості, які свідчать або можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити рішення про задоволення скарги в повному обсязі.

В обґрунтування своєї скарги вказує, що в оскаржуваній ухвалі не зазначено про те, що він заявив відвід слідчому судді, під час оголошення слідчим суддею матеріалів провадження не виявилося додатків на 7 арк., які він надав працівникам поліції №3, пояснень всіх депутатів Новомиколаївської селищної ради, які були присутні на сесії 27 березня 2025 року.

Вказує, що в діях зазначених ним осіб є небажання виконувати постанову Верховного Суду від 5 лютого 2025 року №160/2592/23, де зазначається, що мобілізація є незворотною.

Також, в апеляційній скарзі ОСОБА_6 посилається на склад злочинів, передбачених ст.ст. 28, 351, 364 КК України.

Крім того, в апеляційній скарзі викладено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.

Виходячи зі змісту клопотання, як на підставу поважності пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді посилається на те, що копію оскаржуваної ухвали отримав лише 17 квітня 2025 року, тобто вже після закінчення строку її оскарження в апеляційному порядку.

Заявлене клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як убачається з наявної в матеріалах провадження розписки, ОСОБА_6 дійсно отримав копію оскаржуваної ухвали лише 17 квітня 2025 року (а.с. 28), у зв`язку з чим, колегія суддів приходить до висновку, що в даному випадку строк на апеляційне оскарження ухвали пропущений з поважних причин, а тому підлягає поновленню.

У судовому засіданні апеляційного суду ОСОБА_6 підтримав апеляційну скаргу та просив звернути увагу на те, що депутатами Верховної Ради було прийнято рішення про обов`язкову відеофіксацію сесії та на постанову Верховного Суду, де зазначено про невідворотну мобілізацію. Вказав, що він тричі викликав працівників поліції та ТЦК для вручення повісток, проте, працівники поліції тільки пояснення відібрали.

Повідомлений належним чином прокурор до судового засідання апеляційного суду не з`явився, клопотань про відкладення розгляду апеляційної скарги не подавав.

Заслухавши доповідь судді, заявника ОСОБА_6 , перевіривши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги та провівши судові дебати, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30 червня 2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.

Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Також Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа №761/20985/18, провадження 51-8007км18) наголосив, якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правосуддя.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Колегія суддів вважає, що саме такий підхід є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Так, як убачається із матеріалів скарги, 27 березня 2025 року ОСОБА_6 звернувся до Відділення поліції №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області із заявою про кримінальне правопорушення (а.с. 16).

Із протоколу прийняття заяви про вчинення злочину слідує, що ОСОБА_6 просив працівників поліції та працівників 2 відділу РТЦК вручити повістки депутатам, працівникам сільської ради, їх родичам, а також виконати постанову Верховного Суду від 5 лютого 2025 року №160/2592/23.

Крім того, із письмових пояснень, наданих ОСОБА_6 від 27 березня 2025 року випливає, що 27 березня 2025 року об 10 год. відбулося засідання 33 чергової сесії, на якій він вніс дві пропозиції, а саме, про виконання вимог ЗУ «Про внесення змін до ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» щодо забезпечення прозорості місцевого самоврядування та про виконання постанови Верховного Суду, в якій зазначено, що мобілізація є незворотною. Просив поставити на голосування питання про вручення повісток та виконати постанову Верховного Суду, проте, ОСОБА_7 і депутати вказані пропозиції не підтримали.

Також, в поясненнях, наданих ВнП №3 ЗРУП, ОСОБА_6 просив з`ясувати щодо початку проведення Новомиколаївською сільською радою відеофіксації на сесіях та її транслювання на веб-сайті.

Зі змісту відповіді з Відділення поліції №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області від 4 квітня 2025 року убачається, що у ході проведеної перевірки за зверненням ОСОБА_6 встановлено, що до компетенції органів Національної поліції вручення повісток не входить (а.с. 14).

Надаючи оцінку вказаним доводам в контексті висновків оскаржуваної ухвали, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що зміст звернення ОСОБА_6 про вчинення злочинів не визначає наявності елементів об`єктивної сторони кримінальних правопорушень.

Колегія суддів зазначає, що дійсно, у особи, яка подає заяву, відсутній обов`язок наводити в ній всі фактичні обставини певного злочину, оскільки забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінальних правопорушень, зокрема доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладено саме на органи досудового розслідування та є одним із завдань кримінального провадження.

Водночас, як вже зазначалось вище, до ЄРДР вносяться відомості про конкретне кримінальне правопорушення, а не про будь-які дії, які очевидно не містять таких ознак.

Так, ураховуючи положення ч. 1 ст. 2, ст. 11 КК України, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.

Об`єктивна сторона злочину - це сукупність ознак, які визначають зовнішню сторону злочину і характеризують суспільно - небезпечне діяння (дію або бездіяльність), його негативні наслідки та причинний зв`язок між діяннями та наслідками, який обумовив настання останніх, а також місце, час, обстановку, спосіб, знаряддя та засоби вчинення злочину.

Таким чином, до Єдиного реєстру досудового розслідування, крім іншого вноситься інформація про сукупність ознак, які свідчили б про вчинення того чи іншого злочину, і дали змогу кваліфікувати дії або бездіяльність, про яку йдеться в повідомленні про злочин, за відповідними статтями кримінального кодексу.

Як встановлено колегією суддів, у письмових поясненнях, наданих ВнП №3 ЗРУП, ОСОБА_6 просив внести відомості до ЄРДР за ст. ст. 28, 114-1 КК України.

Так, диспозиція ч. 1 ст. 114-1 КК України встановлює кримінальну відповідальність за перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період.

Із матеріалів провадження слідує, що ОСОБА_6 на черговій сесії Новомиколаївської селищної ради було внесено дві пропозиції, для їх розгляду на засіданні ради.

Зокрема, ОСОБА_6 на сесії Новомиколаївської селищної ради просив розглянути такі питання, як: здійснення відеофіксації пленарних засідань ради, а також оприлюднення відеозаписів цих засідань, відповідно до внесених змін до ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» від 22 лютого 2024 року на офіційному веб-сайті; виконання постанови Верховного Суду від 5 лютого 2025 року у справі №160/2592/23 щодо процедури мобілізації, а саме - вручити повістки сину ОСОБА_8 , депутатам Новомиколаївської селищної ради, чоловікам та синам депутатів, чоловікам, які працюють в Новомиколаївській селищній раді, а також чоловікам та синам жінок, які працюють Новомиколаївській селищній раді.

У зв`язку із тим, що вказані в депутатських зверненнях ОСОБА_6 пропозиції не були підтримані головою та депутатами Новомиколаївської селищної ради, на думку останнього, такі дії містять ознаки злочину, передбаченого ст.ст. 28, 114-1 КК України.

Отже, із наведеного випливає, що фактично підставою для подання ОСОБА_6 заяви про вчинення злочину слугувало не підтримання депутатами Новомиколаївської селищної ради його пропозицій, про що свідчать матеріали скарги.

Разом з цим, у контексті визначення наявності ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 114-1 КК України, слід зазначити, що об`єктивна сторона такого злочину полягає у діянні, яким вчиняється перешкода Збройним Силам України чи іншим військовим формуванням у здійсненні ними законній діяльності.

На переконання колегії суддів, дії голови та депутатів Новомиколаївської селищної ради у не підтриманні пропозицій ОСОБА_6 , зокрема, щодо вручення повісток, не свідчать на перешкоджання такими особами законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань.

Крім того, апеляційний суд із постанови Верховного Суду у справі №160/2592/23, на яку посилається ОСОБА_6 у контексті її обов`язкового виконання, не убачає підстав вважати, що вказане судове рішення зобов`язує органи місцевого самоврядування виконати певні дії. Зазначене судове рішення стосується лише учасників судового провадження щодо обставин, викладених ними.

Також, зі скарги ОСОБА_6 випливає, що інша його пропозиція стосувалась ведення відеофіксації пленарного засідання сесії, відповідно до внесених змін до ЗУ «Про місцеве самоврядування», яку депутати Новомиколаївської селищної ради не підтримали.

На переконання колегії суддів, вказані дії також не утворюють складу злочину, в діях голови та депутатів Новомиколаївської селищної ради.

При цьому, слід зазначити, що будь-які рішення про розгляд питань в порядку денному, приймаються більшістю голосів депутатів від їх фактичної кількості присутніх на сесії.

Отже, очевидним є те, що ОСОБА_6 не погоджуючись із прийнятим рішенням депутатами Новомиколаївської селищної ради щодо висунутих ним пропозицій, які як заявник вказує не були підтримані, подав заяву про вчинення злочину.

Крім того, в своїй скарзі до слідчого судді та апеляційній скарзі, ОСОБА_6 вказує про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 28, 351, 364 КК України, проте, в своїй заяві про вчинення злочину, ОСОБА_6 просив внести відомості до ЄРДР за ст. 28, 114-1 КК України, зазначивши обставини, які на його думку свідчать про наявність складу такого кримінального правопорушення.

Тобто, крім відомостей про вчинення злочину, передбаченого ст. 28, 114-1 КК України, інших відомостей, ОСОБА_6 в своїй заяві не зазначалось.

З огляду на наведене, колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді про те, що в заяві ОСОБА_6 від 27 березня 2025 року не було наведено відомостей, які можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, а тому, викладені в заяві відомості не підлягали внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до положень ст. 214 КПК України.

Щодо доводів ОСОБА_6 про те, що в оскаржуваній ухвалі не зазначено про те, що він заявив відвід слідчому судді ОСОБА_1 , то слід зазначити наступне.

Так, положеннями ст. 81 КПК України передбачений порядок вирішення питання про відвід, згідно з яких слідує, що у разі заявлення відводу слідчому судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя.

Із аудіо-запису та журналу судового засідання випливає, що на початку судового розгляду даної скарги, слідчим суддею було повідомлено про розгляд іншим суддею, поданої ОСОБА_6 заяви про відвід складу суду, а також результати такого розгляду.

Отже, наведене свідчить про те, що результати розгляду заявленого ОСОБА_6 відводу, зазначені у судовому рішенні судді, який вирішував питання про відвід.

Ураховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що слідчий суддя прийняв законне і обґрунтоване рішення, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін.

На підставі зазначеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 304, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Поновити ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Новомиколаївського районного суду Запорізької області від 11 квітня 2025 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Новомиколаївського районного суду Запорізької області від 11 квітня 2025 року, якою відмовлено у задоволенні його скарги на бездіяльність працівників ВнП №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає в невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 27 березня 2025 року, залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4