печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , представника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 ,звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва № 757/6197/25-к від 26.02.2025.

В обґрунтування поданого клопотання представник зазначає, що арешт накладено необгрунтовано, оскільки ОСОБА_5 є власником вказаного майна та не має жодного процесуального статусу у провадженні, відтак застосування конфіскації неможливе.

У судовому засіданні представник клопотання підтримав, просив задовольнити з викладених у клопотанні підстав.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про скасування арешту, посилаючись на письмові заперечення, зазначив, що досудове розслідування завершено, а вказане майно було придбане за кошти ОСОБА_6 , який є підозрюваним у кримінальному провадженні № 00001194 від 28.06.2023.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, дійшов наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України 02.05.2025 завершено досудове розслідування у кримінальному провадженні

№ 0001194 від 28.06.2023за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 305, ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 305, ч.ч. 2, 3 ст. 307 КК України, а також ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України.

Як вбачається з матеріалів, досудовим розслідуванням встановлювалися обставини дій ОСОБА_6 , який будучи особою, яка раніше притягувалась до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів пов`язаних із незаконним обігом наркотичних засобів, та у якого був наявний відповідний досвід, авторитет, а також широке коло зв`язків серед осіб, які схильні до вчинення вказаного виду злочинів, спрямованих на незаконне придбання, зберігання, перевезення, пересилання з метою збуту, а також незаконного збуту особливо наркотичного засобу кокаїн із метою протиправного особистого збагачення.

13.09.2024 в межах кримінального провадження № 0001194 від 28.06.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

29.09.2024 у межах кримінального провадження № 0003075 від 28.09.2024 слідчими Оболонського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

24.10.2024 матеріали досудових розслідувань у кримінальних провадженнях № 0001194 від 28.06.2023 та № 0003075 від 28.09.2024 об`єднані в одне провадження.

25.04.2025 ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, а саме у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 305, ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 305, ч. 2, 3 ст. 307 КК України.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 26.02.2025 року № 757/6197/25-к на майно ОСОБА_5 було накладено арешт.

Як вбачається з матеріалів, метою накладення арешту є забезпечення можливої конфіскації майна, оскільки ОСОБА_6 є підзрюваним у кримінальному провадженні № 0001194 від 28.06.2024.

Крім того встановлено, що у 27.06.2017 Печерським районним у м. Києві відділом ДРАЦС територіального управління юстиції у м. Києві між підозрюваним ОСОБА_6 та ОСОБА_5 зареєстровано шлюб за актовим записом №1690.

Як вбачається з ухвали про арешт майна та заперечень прокурора, за період подружнього життя підозрюваний ОСОБА_6 спільно із ОСОБА_5 набули у власність значну кількість рухомого та нерухомого майна.

Надалі, 22.05.2024 рішенням Оболонського районного суду м. Києва задоволено позовні вимоги ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про розірвання шлюбу. Вказане судове рішення набрало законної сили 22.06.2024.

Разом з цим, бере до уваги доводи прокурора, що при розірванні шлюбу судом не вирішувалось питання про поділ спільної сумісної власності подружжя.

Таким чином, слідчий суддя не може взяти до уваги доводи представника, що ОСОБА_5 не має процесуального статусу у вказаному провадженні, відтак її частка не може підлягати конфіскації, оскільки вважає, враховуючи відсутність відомостей про поділ майна подружжя на визначені частки, та неможливість суду самостійно відокремлювати його, що обтяження майна в цілому є єдиним можливим, реальним та ефективним заходом забезпечення кримінального провадження з метою можливого виконання конфіскації майна у випадку призначення такого виду покарання.

Як вбачається з заперечень прокурора, проведеним оглядом мобільного телефону ОСОБА_6 у додатку «Telegram» виявлено чат із особою контакт якої записаною як « ОСОБА_9 » (назва акаунту - ОСОБА_10 ), у якому при аналізі змісту вказаного чату встановлено факти здійснення ОСОБА_6 систематичних перерахувань криптовалюти на рахунки зазначеної особи, а та в свою чергу, після її обготівкування, здійснювала щомісячні нарахування грошових коштів на рахунки адвокатського бюро ОСОБА_11 за юридичні послуги, які фактично не надавались. Вказане твердження, зокрема, підтверджується повідомленнями у месенджері «Telegram» від 11.09.2024 із контактом « ОСОБА_9 » (назва акаунту - ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Крім того, слідчий суддя бере до уваги доводи прокурора, що при огляді чату у месенджері «Telegram» із ОСОБА_12 (назва акаунту - ОСОБА_13 ), виявлено повідомлення ОСОБА_6 , датоване 02.09.2024, у якому той розповідає про те, що усе їх спільне майно придбане за рахунок саме його грошових коштів, а також те, що ОСОБА_5 у шлюбі із ним ніколи не працювала, а заробітня плата, яка надходила на рахунки її адвокатського бюро, були кошти із обміну криптовалюти.

Також з заперечень вбачається, що під час проведення огляду даного мобільного телефону, у файловій системі мобільного телефону ОСОБА_6 виявлено два аудіозаписи, на яких зафіксовано розмову ОСОБА_6 , ймовірно, із подругою ОСОБА_5 , під час якої той розповідає про те, що він із метою легалізації коштів, отриманих від своєї протиправної діяльності, здійснював систематичні щомісячні зарахування грошових коштів у розмірі 300 000 грн., які надходили внаслідок обміну криптовалюти, а також розмову між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 згідно змісту якої встановлено, що усе їх спільно нажите майно придбане за грошові кошти ОСОБА_6 від його протиправної діяльності.

Окрім цього, слідчий суддя також враховує, що законність ухвали про накладення арешту на майно перевірялась судом апеляційної інстанції, зокрема, що апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/6197/25-к залишено без задоволення.

У відповідності до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляду клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна може бути скасований повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, аналізуючи доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що зазначені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що в застосуванні арешту відпала потреба, оскільки за встановлених обставин вбачається, що підстави, на які посилається представник власника майна є предметом перевірки органу досудового розслідування у кримінальному провадженні у межах кримінального провадження № 0001194 від 28.06.2023, а втручання органу досудового розслідування у право власності ОСОБА_5 обумовлене законними критеріями, зокрема, що до вчинення кримінальних правопорушень може бути причетний ОСОБА_6 , якому повідомлено про підозру у даному кримінальному провадженні.

Крім того, арештоване майно може бути придбано за кошти, отримані протиправним шляхом, а протилежне представником не доведено, відтак вказане майно підпадає під ознаки, визначені ч. 1 ст. 96-2 КК України, тому відповідно існує пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються органом досудового розслідування, та метою, яку прагнуть досягти.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, підстав для скасування арешту як заходу забезпечення кримінального провадження не вбачається, відтак клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1