Справа № 641/5234/25
№ провадження 1-кп/646/1486/2025
УХВАЛА

про призначення судового розгляду

та продовження строків тримання під вартою

09 вересня 2025 року м. Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001626 від 18.12.2023 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 5 ст. 407 КК України,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В :

14.08.2025 до Основ`янського районного суду міста Харкова на підставі ухвали Харківського апеляційного суду від 04.08.2025 зі Слобідського районного суду міста Харкова надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч. 2 ст. 111 КК України, ч. 5 ст. 407 КК України.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду. Заявив, що підстав для закриття, зупинення провадження не вбачається. У справі є всі необхідні для розгляду в судовому засіданні матеріали, обвинувальний акт складено відповідно до норм кримінального процесуального законодавства. Вважає за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Захисник та обвинувачений не заперечували щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Вислухавши думки учасників судового провадження по викладених у ст.315 КПК України питаннях, вивчивши обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування та розписки про отримання обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування, клопотання сторони обвинувачення, клопотання сторони захисту, обговоривши їх у підготовчому судовому засіданні, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Рішенням Вищої Ради Правосуддя «Про зміну територіальної підсудності судових справ окремих судів Харківської області» за № 399/0/15-23 від 20.04.2023 з 1 травня 2023 року територіальну підсудність судових справ Куп`янського міськрайонного суду Харківської області змінено на Червонозаводський районний суд міста Харкова.

Відповідно до Закону України № 4273-ІХ від 26 лютого 2025 року «Про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо зміни найменувань місцевих загальних судів», з 25.04.2025 назву Червонозаводського районного суду м. Харкова змінено на Основ`янський районний суд міста Харкова.

Кримінальне провадження підсудне Основ`янському районному суду міста Харкова. Обвинувальний акт складений у відповідності з вимогами чинного КПК України. Підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою ст.284 КПК України, для закриття кримінального провадження чи для направлення клопотання для визначення підсудності, а також для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України не встановлено.

Колегія дійшла висновку про можливість призначення кримінального провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_5 до судового розгляду.

Частиною 3 статті 31 КПК України визначено, що кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних.

Відповідно до ч. 10 статті 615 КПК України, яка встановлює особливий режим кримінального провадження в умовах воєнного стану, кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, крім здійснення кримінального провадження у суді, в якому до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною було визначено склад суду за участю присяжних.

Відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, строк якого продовжено і на даний час.

До моменту введення в дію воєнного стану дана справа не перебувала в суді, склад суду не визначався.

Таким чином, дане кримінальне провадження слід розглядати відповідно до ч.10 ст.615 КПК України, тобто колегіально судом у складі трьох суддів.

В підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 оскільки ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, те, що останній може переховуватись від суду та може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується не зникли, а строк дії попередньої ухвали про продовження строків застосування запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою закінчується 20 вересня 2025 року. На думку прокурора, менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити уникнення зазначених ризиків та забезпечити виконання покладених на обвинуваченого обов`язків, у зв`язку з чим є достатні підстави для застосування такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою.

Захисник та обвинувачений у підготовчому судовому засіданні при розгляді питання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не заперечували проти клопотання прокурора.

Суд, вислухавши учасників процесу, вивчивши матеріали кримінального провадження, дійшов наступного.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 25 квітня 2025 року відносно обвинуваченого ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Востаннє ухвалою колегії суддів Слобідського районного суду міста Харкова від 23.07.2025 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 20.09.2025 включно.

Відповідно до ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд, за клопотанням учасників судового провадження, має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 183 ч. 1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 5 ст. 407 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

У справі «Сергій Волосюк проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що зі спливом певного часу тяжкість злочину, в якому особа підозрюється чи обвинувачується, як єдина підстава тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може бути достатньою.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Крім того, відповідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

З урахуванням характеру та фактичних обставин ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, зміст пред`явленого обвинувачення, згідно якого вбачається, що ОСОБА_5 обвинувачується в умисному вчиненому громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній безпеці України у формі надання представнику іноземної держави допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, а також у самовільному залишенні місця служби тривалістю понад три доби, вчиненому в умовах воєнного стану, на думку колегії суддів, у цьому кримінальному провадженні наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав і інтересів суспільства, та переважає принцип поваги до особистої свободи.

Положеннями ч. 4 ст.199 КПК України, визначено, що суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , колегія суддів виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а враховує, що згідно з обвинувальним актом останній обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, за найтяжче з яких законом України про кримінальну відповідальність може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна, особистість обвинуваченого. ОСОБА_5 в силу ст. 89 КК України не судимий, неодружений, має статус військовослужбовця, на момент вчинення злочину займав посаду командира 2 гранатометного відділення гранатометного взводу 2 єгерського батальйону військової частини НОМЕР_1 .

Колегією суддів було встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, на які посилається прокурор в обґрунтування клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме ризику можливості обвинуваченого переховуватись від суду, а також вчинити інші кримінальні правопорушення.

Також колегія суддів враховує лист Верховного Суду від 03.03.2022 № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», в якому вказано, що вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд може зважати на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену ним при вирішенні попередніх клопотань у цьому кримінальному провадженні на підставі відповідних матеріалів, і не здійснювати надмірного витребування матеріалів у сторін кримінального провадження.

Суд, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, вважає, що підстави для продовження запобіжного заходу - тримання під вартою, не відпали, тому є всі підстави для продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 .

Крім того, відповідно до Указу Президента України №64/2022 в Україні, який затверджено Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, строк дії якого продовжено.

Відповідно до ч.6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

У відповідності до ч.4 ст.183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, при продовженні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК України, вважає не доцільним визначати розмір застави.

Враховуючи викладене, оцінивши в сукупності всі обставини, колегія суддів задовольняє клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченого у виді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не забезпечать запобіганню існуючим ризикам та забезпечення виконання обвинуваченим її процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 177, 193-197, 199, 314-315, 372, 376, 384, 392-395 КПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0001626 від 18.12.2023 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 5 ст. 407 КК України, на 11 вересня 2025 року на 11 год. 30 хв.

Розглядати кримінальне провадження у відкритому судовому засіданні колегіально судом у складі трьох суддів.

Викликати для участі в судовому засіданні учасників кримінального провадження.

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою на шістдесят днів, тобто до 07 листопада 2025 року включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору негайно після її оголошення для відома та направити керівнику ДУ «Харківський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу суду першої інстанції в частині оскарження продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3