Справа № 643/9857/25
Провадження № 1-кс/643/3461/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.06.2025 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001808, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, -

встановив:

Слідчий відділ Харківського районного управління поліції № 2 ГУ Національної поліції в Харківській області проводить досудове слідство по кримінальному провадженню № 0001808 від 17.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 16.06.2025 до Харківського РУП N?2 ГУНП в Харівській області надійшло повідомлення від працівника поліції про те, що 16.06.2025 близько 23:13 год. за адресою: АДРЕСА_1 , з підвального приміщення, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таємно, в умовах воєнного стану, здійснив крадіжку близько 150 метрів електро-кабелю, на загальну сумму більше 3500 гривень, та був зупинений працівниками поліції (ЖЕО N? 21776 від 16.06.2025).

За даним фактом слідчим СВ Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001808 від 17.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

17.06.2025 в період часу з 00:33 по 01:26 слідчий СВ Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській лейтенант поліції ОСОБА_6 провів огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме прилеглої до території будинку ділянки біля проїжджої частини проспекту. Під час огляду місця події було виявлено та вилучено сумку синього кольору, ніж розкладний, кусачки з чорно-зеленою рукояткою, викрутку, електрокабелі мотками у кількості 16 штук, 4 зрізи з кабелів.

Маються підстави вважати, що вказані речі, а саме: сумка синього кольору, ніж розкладний, кусачки з чорно-зеленою рукояткою, викрутка, електрокабелі мотками у кількості 16 штук, 4 зрізи з кабелів, можуть бути використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів оскільки мають значення в кримінальному провадженні.

17.06.2025 зазначене вилучене майно було визнано речовими доказами у кримінальному проваджені.

В ході досудового розслідування було встановлено, що власником сумки синього кольору, ножу розкладного, кусачок з чорно-зеленою рукояткою та викрутки мінусової є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який добровільно надав вищевказані речі.

Власником зазначених електрокабелів у кількості 16 шт. та зрізів електрокабелю у кількості 4 шт. є ТОВ «ТЕХОПТИКНЕТ» ЄДРПОУ- 45516486.

Вилучені під час огляду місця події речі мають істотне значення по кримінальному провадженню для встановлення істини по кримінальному провадженню та необхідні для проведення судових експертиз, інших процесуальних дій.

У разі повернення речових доказів вони можуть будуть знищенні, зіпсовані та пошкодженні.

Прокурор у судове засідання не з`явився, просив клопотання розглянути за його відсутності.

Представник власника майна, щодо якого вирішується питання про арешт, в судове засідання не з`явився, клопотань та заперечень до слідчого судді не надходило.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не прибуття когось із них у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання надійшло до суду 18.06.2025, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Постановою старшого слідчого СВ ХРУП № 2 ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 від 17.06.2025 вилучене майно, а саме: сумку синього кольору, ніж розкладний, кусачки з чорно-зеленою рукояткою, викрутку, електрокабелі мотками у кількості 16 штук, 4 зрізи з кабелів, визнано речовими доказами.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя зауважує, що згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У даному випадку стороною обвинувачення доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого за ознаками засобу вчинення кримінального правопорушення, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність підстав, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

На даний час не спростовано підставність клопотання про арешт, що в подальшому не унеможливлює ставити питання про скасування арешту майна в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

Відтак слідчий суддя дійшов висновку, що застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження та розпорядження майном, а саме: сумкою синього кольору, ножем розкладним, кусачками з чорно-зеленою рукояткою, викруткою, електрокабелями мотками у кількості 16 штук, 4 зрізами з кабелів, які було вилучено 17.06.2025 під час огляду місця події за адресою: м. Харків, просп. Ювілейний, буд. 63.

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1