Провадження №1-кс/672/5/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2025 року м. Городок

Городоцький районний суд Хмельницької області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представниці скаржника адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у режимі відеоконференції, у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Городку, заяву судді Городоцького районного суду Хмельницької області ОСОБА_4 у справі за скаргою ОСОБА_5 , на бездіяльність слідчого

про самовідвід,

ВСТАНОВИВ:

29.08.2025 на розгляд Городоцького районного суду Хмельницької області надійшла заява судді Городоцького районного суду Хмельницької області ОСОБА_4 про самовідвід, у якій остання вказує на те, що в очах стороннього спостерігача може виникати думка про її упередженість в ході розгляду вказаного клопотання, оскільки вона працювала з вересня 2008 по травень 2024 на різних посадах в органах прокуратури Хмельницької області та безпосередньо із прокурорами, стосовно яких скаржник просить внести відомості до ЄРДР.

Суддя ОСОБА_4 подала заяву про розгляд питання про відвід за її відсутності, просить заяву задовольнити.

Скаржник ОСОБА_5 , перебуваючи в установі з виконання покарань, відмовився від участі в судовому засіданні.

Представниця скаржника адвокат ОСОБА_3 повідомила суду, що без участі свого довірителя не бажає давати жодних пояснень та висловлювати позицію за даною заявою.

Інші учасники в судове засідання не з`явились, будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду заяви.

Вирішуючи дану заяву по суті, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ст.75 КПК України визначені обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим, тобто відвід має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність, передбачені КПК України.

Суддя ОСОБА_4 , як на підставу самовідводу, посилається на те, що вона працювала на різних посадах у прокуратурі Хмельницької області з вересня 2008 по травень 2024 безпосередньо із тими прокурорами, стосовно яких подана скарга ОСОБА_5 . Також вказує, що з деякими із них досі перебуває у дружніх товариських відносинах.

Суддя припускає, що вказані обставини можуть викликати сумнів в очах сторонніх спостерігачів щодо можливості прийняття нею об`єктивного рішення у справі.

Практикою Європейського Суду з прав людини напрацьовано критерії, які мають враховуватись при оцінці неупередженості судді.

Так, у рішенні ЄСПЛ у справі «П`єрсак проти Бельгії» зазначено, що не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи, схильності, її відсутність, чи навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу…тому будь-який суддя, щодо якого є обґрунтовані підстави побоюватися браку безсторонності, має бути відведений».

Таким чином, на основі зазначеного вище можна зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти.

Щодо суб`єктивної складової цього поняття слід зазначити, що у справі «Хаушильд проти Данії» зазначено, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, для його відводу під час об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Так, у рішенні РСУ №75 від 04 листопада 2016 року "Про роз`яснення щодо наявності конфлікту інтересів" визначено, що: Роз`яснити, якщо при виникненні конфлікту інтересів (рішення Ради суддів України від 12 травня 2016 року № 36) під час судових проваджень у кримінальних, цивільних, адміністративних, господарських справах, або під час розгляду матеріалів про адміністративні правопорушення способами врегулювання конфлікту інтересів є: розкриття суддею інформації про конфлікт інтересів, відвід і самовідвід. У випадку, коли за наслідками розкриття інформації відвід не заявлено конфлікт інтересів вважається врегульованим.

У відповідності до ст.15 визначено, що: Неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством, у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат розгляду справи.

У даному випадку, суддя не вказує на об`єктивно існуючі обставини, які б перешкоджали їй неупереджено розглянути справу, проте припускає, що її участь у справі може викликати враження у сторонніх спостерігачів щодо її упередженості.

Отже, в даному випадку, суддя мала б вирішити вказаний потенційний конфлікт інтересів у процесуальний спосіб: розкривши дані обставини перед учасниками судового провадження, які вже, у свою чергу, можуть або ж заявити відвід судді з цього приводу або не заперечувати щодо розгляду справи вказаною суддею, що само по собі вже буде свідчити про відсутність підстав для відводу судді.

З врахуванням вищевикладеного, суд вважає заяву про самовідвід безпідставною, а отже такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.81, 372 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви про самовідвід судді Городоцького районного суду Хмельницької області ОСОБА_4 у справі за скаргою ОСОБА_5 , на бездіяльність слідчого відмовити.

Копію ухвали вручити учасникам процесу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: