Провадження № 1-кс/643/4815/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2025 року слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання власника майна ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0002800 від 07.06.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

28.08.2025 до Салтівського районного суду міста Харкова надійшло вищезазначене клопотання, у якому заявниця просила зняти арешт з автомобіля Toyota Corolla, д.н.з. НОМЕР_1 , який належить заявниці на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , на який ухвалою Московського районного суду м. Харкова 04.11.2021 було накладено арешт у кримінальному провадженні №0002800 від 07.06.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України; зобов`язати посадових осіб повернути вказаний автомобіль та документи його власнику.

Дослідивши клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі ст.174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як зазначено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 №223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч.7 ст.100, ч.2 ст.132, ч.1 ст.184, ч.1 ст.192, ч.2 ст.199, ч.1 ст.201, ч.3 ст.244, ч.10 ст.290 КПК України), з урахуванням положень ч.6 ст.9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч.1 ст.306, ч.3 ст.234 КПК України тощо). Зауважимо, що у таких випадках не можна керуватися положенням ч.1 ст.32 КПК України, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті (пункти 20 - 22 ч. 1 ст. 3, ст. 30, ст.31 КПК України), і не регламентує діяльність слідчого судді.

Окрім цього, підлягає врахуванню і те, що розгляд поданого клопотання має відбуватись за місцезнаходженням органу досудового розслідування на час розгляду клопотання, незалежно від того, який слідчий суддя розглядав інші клопотання у цьому ж кримінальному провадженні раніше, що відповідає і змісту п. 3 вказаного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 року №223-559/0/4-13.

Так, згідно наказу Голови Національної поліції України №378 від 30.05.2022 внесено зміни щодо структурних підрозділів відповідних відділів та відділень поліції на території області та відділення №1 реорганізовано. Створено СВ відділення поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області, слідчі якого здійснюють досудове розслідування у межах територіальної юрисдикції, що відноситься до Харківського районного суду Харківської області.

При цьому ст.34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Згідно з ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді (що передбачено, зокрема, положеннями п.2 ч.2 ст.304 КПК України).

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини у рішеннях по справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України», суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством.

З врахуванням наведеного, клопотання власника майна ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0002800 від 07.06.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, закритого постановою слідчого СВ відділення поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 30.05.2024, підсудне Харківському районному суду Харківської області.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити особі яка подала клопотання, що повернення клопотання не позбавляє її права на звернення до слідчого судді суду, в межах юрисдикції якого знаходиться відділенням поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області.

Керуючись ст. 171, 174, 304, 306 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання власника майна ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0002800 від 07.06.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України - повернути заявнику.

Слідчим суддею роз`яснюється, що повернення клопотання не перешкоджає заявнику звернутися до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування із аналогічним клопотанням за територіальною підсудністю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1