БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/1290/25
Провадження № 1-кс/497/445/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про розгляд клопотання слідчого щодо обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою

04.06.2025 року Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м.Болград клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в межах в кримінального провадження №00000333, відомості про яке внесено до ЄРДР 01.06.2025 року, - відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с.Залізничне Болградського району Одеської області, зі слів українську розуміє, проживає у фактичних шлюбних стосунках без реєстрації шлюбу, має незакінчену середню освіту, періодично працює за наймом у приватних осіб, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично прожтиває за адресою: АДРЕСА_2 , та тимчасово, останній місяць - у АДРЕСА_3 , судимий: вироком Болградського районного суду Одеської області від 13.11.2012р. за ст.187ч.ч.2,3 до 8-ми років позбавлення волі, звільнений умовно-достроково 03.01.2019р.,

- який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України,

ВСТАНОВИВ:

04.06.2025 року до Болградського районного суду Одеської області надійшло клопотання слідчого СВ Болградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області ОСОБА_6 від 04.06.2025, що погоджене з прокурором Болградської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 в межах кримінального провадження №00000333 від 01.06.2025р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.194 ч.2 КК України. В обгрунтування клопотання зазначено, що 31.05.2025 приблизно о 20:40 годині (більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено), гр. ОСОБА_4 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння у дворі домоволодіння АДРЕСА_3 , діючи з прямим умислом на протиправне умисне знищення автомобіля марки «Volkswagen» моделі LT 28, 1991 року випуску, - що зберігався в тому ж дворі, - з реєстраційним номером НОМЕР_1 , і який перебував у фактичному користуванні гр. ОСОБА_8 , з мотивів особистих неприязних відносин, що раніше виникли під час сварки, бажаючи помститись ОСОБА_8 , передбачаючи можливість настання суспільно-небезпечних наслідків в результаті своїх дій та бажаючи їх досягнення, ОСОБА_4 , взявши у сараї зазначеного домоволодіння металевий прут та пляшку з невстановленою паливною сумішшю, підійшов до вказаного автомобілю та металевим прутом наніс численні удари по склу салону зазначеного автомобіля, пошкодивши їх таким чином та отримавши доступ до салону автомобіля, після чого проник до салону вказаного автомобіля та з використанням невстановленої паливної суміші підпалив салон. В результаті вказаних дій ОСОБА_4 виникла пожежа, внаслідок якої зазначений автомобіль був зруйнований вогнем та він повністю втратив свою споживчу цінність.

Обґрунтованість підозри у вчиненні гр. ОСОБА_4 інкримінованого йому діяння підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: - протоколом огляду місця події від 31.05.2025; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; актом про пожежу від 31.05.2025 та іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

У судовому засіданні прокурор клопотання слідчого підтримав, наполягав на його задоволенні, стверджуючи, що з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження є доцільним та необхідним застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою з огляду на обґрунтованість підозри та за наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, враховуючи приписи ч.8 ст.176 КПК України. Суворість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі доведеності його винуватості, може спонукати його ухилитися від органу досудового розслідування і суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; крім того, враховуючи вчинення ним кримінального правопорушення у стані алкогольного сп`яніння - може продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення, тому, на думку, прокурора більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 цієї статті. Відповідно до п.2ч.5ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. З урахуванням віку, стану здоров`я та особистості підозрюваного слідчий вважає, що підозрюваному ОСОБА_4 необхідно визначити розмір застави у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень. Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 - заперечував проти задоволення вимог клопотання, стверджуючи, що підозрюваний не має наміру ухилятися від органів досудового розслідування і суду, визнає, що справді спалив автомобіль ОСОБА_8 , який не розрахувався з ним, ОСОБА_4 за виконану ним роботу, також захисник зазначив, що дії ОСОБА_4 містять склад злочину, передчений ч.2ст.355 КК України з пошкодженням чи знищенням майна, а саме примушування до виконання цивільно-правових зобов`язань, та просив застосувати запобіжний захід у виді домашнього нічного арешту з 20:00 до 08:00 години за місцем проживання обвинуваченого.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав захисника та повідомив, що визнає свою провину та пояснив, що просто хотів помститися ОСОБА_8 , що є його дядьком і який не розрахувався з ним та його цивільною дружиною за зроблену їми працю - за два побудованих сараї протягом місяця, а також ОСОБА_8 , не передав бабусі 50долл.США, які він, ОСОБА_4 , повертаючи борг бабусі - які брав в неї, щоби оплатити оренду квартири, - передав їх через нього, свого дядька, довіряючи йому і через це йому, ОСОБА_4 , бабуся відмовила зайняти гроші, оскільки він хотів знову взяти в неї ті 50доларів назад ненадовго в борг, адже залишився з дружиною гедь без засобів існування. Він не заперечує, що вчинив правопорушення у стані алкогольного сп`яніння, адже з розпачу взяв пляшку пива і напився, але не був дуже п`ґний. Наразі він усвідомлює всі налідки свого вчинку, жалкує про нього, просить призначити йому домашній арешт за місцем розташування квартири, яку орендує з цивільною дружиною останні три місяці.

Вислухавши у судовому засіданні кожного учасника судового засідання, перевіривши надані суду матеріали клопотання та дослідивши надані докази, слідчий суддя встановив наступне.

Відповідно до ст.131 КПК України одним з заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи. А, згідно ч.ч.1,2ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом; підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених ч.1ст.194 КПК України.

В ході судового розгляду вищевказаного клопотання слідчим суддею встановлено, що наразі досудове розслідування кримінального провадження № 0000333 від 01.06.2025, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ст.194 ч.2 КК України, здійснюється слідчим СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області. Нагляд за додержанням законності під час досудового розслідування у вигляді процесуального керівництва здійснюється під наглядом групи прокурорів Болградської окружної прокуратури згідно постанови заст.керівника цієї прокуратури ОСОБА_12 03.06.2025р. гр. ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ст.194 ч.2 КК України. Обґрунтованість підозри підтверджується сукупністю зібраних у кримінальному провадженні доказами: - протоколом огляду місця події, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 , протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 , протоколом допиту свідків, актом про пожежу, а також іншими матеріалами. Всі докази, що зібрані на даний час органом досудового розслідування є вагомими, вказують на обґрунтованість підозри, оголошеного ОСОБА_4 .

З огляду на положення ст.177 КПК України, враховуючи мету застосування запобіжного заходу, та вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 відповідно до вимог ст.178 КПК України, оцінивши у сукупності всі обставини кримінального провадження, у тому числі: вагомість доказів щодо вчинення підозрюваного кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання його винуватим, вік та відсутність відомостей про поганий стан здоров`я, соціальні зв`язки підозрюваного в місці його постійного проживання, що він судимий, враховуючи, що згідно ч.1ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим і підлягає задоволенню з огляду на необхідність забезпечення підозрюваного виконання покладених на нього Законом процесуальних обов`язків і запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших, ймовірних підозрюваних; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; чи вчинити інше кримінальне правопорушення. Суд враховує й те, що, згідно п.5ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки, однак, санкцією ст.194 ч.2 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 3-ох до 10-ти років.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, та прокурор, надаючи у судовому засіданні пояснення в ході розгляду клопотання - довели про наявність обґрунтованої підозри та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики з боку підозрюваної в перешкоджанні кримінальному провадженню що передбачені ст.177 КПК України, а саме, ризики, які надають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1ст.177 КПК України, оскільки встановлено обґрунтовану ймовірність можливості здійснення саме підозрюваним зазначених вище протиправних дій. При цьому слідчий суддя враховує, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Виходячи з наданих суду відомостей і доказів, а також, враховуючи те, що підозрюваний сам у судовому засіданні не заперечував вчинення ним інкримінованого йому кримінального правопорушення, свідчить про те, що перебуваючи на свободі, ОСОБА_4 зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме впливати на покази потерпілого та свідків.

Так, згідно наданих слідчому судді відомостей і доказів, ОСОБА_4 пред`явлено підозру у спричиненні умиснего знищення чужого майна, вчинене шляхом підпалу, обставини вчинення цього правопорушення судом по суті не з`ясовувалися, слідчі досудові дії ще тривають, а тому клопотання захисника про обрання запобіжного заходу підозрюваного за місцем його проживання є передчасним з метою запобігання продовження вчинення протиправних дій, тому підстави для задоволення такого клопотання відсутні.

Слідчим суддею також враховується судова практика, зокрема, ЄСПЛ, а саме п.175 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011р., згідно якого «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. А, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином які не мають бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. І такі докази мають бути досить переконливими, щоб суддя на підставі їх розумної оцінки міг визнати причетність особи до вчинення злочину вірогідною; так, ЄСПЛ в рішенні у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу. Тому факти, які є причиною виникнення підозри не мають бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, чи й просто для складання обвинувального акту, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що стосовно підозрюваного підлягає застосуванню запобіжний захід у виді тримання під вартою, і таке обмеження його права на свободу не суперечить положенням ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки існують ознаки суспільного інтересу, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи. Крім того, враховуючи те, що відповідно до ч.4ст.183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою,

Таким чином, враховуючи вищенаведене, наявні обґрунтовані підстави для задоволення вищевказаного клопотання про застосування вказаного запобіжного заходу - у виді тримання під вартою, з одночасним визначенням розміру застави врозмірі, зазначеному у клопотанні, оскільки саме такий розмір передбачений законодавством, та відстуні обгрунтовані підстави для визначенння застави в більшому розмірі, ніж запропоновані прокурором.

Так, застава - це один з запобіжних заходів, який полягає у внесенні коштів в грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений у порядку, що встановлений КМУ, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків (ст.ст.176п.3ч.1,182ч.1,2 КПК України. Застава може бути внесена: підозрюваним; обвинуваченим; іншою особою (фізичною або юридичною особою заставодавцем). Можливість застосування застави щодо особи, відносно якої застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених ч.3 чи ч.4 статті 183 КПК України. Застава не може бути внесена юридичними особами державної або комунальної власності або такими, що фінансуються з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі яких є частка державної, комунальної власності або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Розмір застави визначається в ухвалі слідчого судді, суду про обрання стосовно особи запобіжного заходу у вигляді застави (пункт 4 Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 січня 2012 року № 15 (далі - Порядок).

Згідно ч.1ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати 60-ти днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 184, 193, 376, 395 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання слідчого СВ Болградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

2. Обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою гр. ОСОБА_4 , - якому 03.06.2025р. пред`явлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.194ч.2 КК України в межах розслідування кримінального провадження №00000333 від 01.06.2025р.

3. Взяти під варту в залі суду ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з наступним поміщенням його до державної установи «Ізмаїльський слідчий ізолятор» та з утриманням його в цій Державній установі строком на 60 (шістдесят) днів до 03.08.2025р. включно.

4. Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 в межах запобіжного заходу у виді тримання під вартою - заставу в розмірі 80-ти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що станом на теперішній час становить 207120 грн. (2589,00 грн. х 80), та роз`яснити порядок її внесення.

5. Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 порядок внесення застави: сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена у строк до сплину терміну тримання під вартою як самим обвинуваченим так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Одеської області (розрахунковий рахунок UA0005435, МФО 820172, , отримувач ТУ ДСА, банк отримувача Державна Казначейська Служба України, м.Київ, призначення платежу запобіжний захід).

6. При внесенні визначеної даною ухвалою суми застави, - обвинуваченого ОСОБА_4 - звільнити з-під варти.

7. В разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, суду;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками даного кримінального провадження;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

8. Копію даної ухвали вручити прокурору, захиснику та обвинуваченому, а також направити для виконання до ДУ Ізмаїльський слідчий ізолятор №22 Міністерства юстиції України.

9. Ухвала слідчого судді в частині обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення в залі суду, але може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання повного її тексту до Одеського апеляційного суду безпосередньо, або через Болградський районний суд Одеської області.

10. Повний текст ухвали виготовлено і проголошено в залі суду о 15:30 годині 06.06.2025 року.

Суддя ОСОБА_1