Справа № 296/8516/24
У Х В А Л А

Іменем України

20 травня 2025 рокум .Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000273 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Попільня, Попільнянського району Житомирської області, громадянина України, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.1 ст.115 КК України, -

встановив:

У провадженні Корольовського районного суду м. Житомира перебуває кримінальне провадження №0000273 від 27.03.2024 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.1 ст.115 КК України.

Обвинуваченому ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який перебуває в умовах утримання у ДУ «Житомирська установа виконання покарань №8».

16.05.2025 р. до суду надійшло письмове клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 на 60 днів, оскільки строк тримання під вартою обвинуваченого закінчується 22 травня 2025 року.

Судовий розгляд даного кримінального провадження здійснюється колегіальним складом суду у складі головуючого судді ОСОБА_6 , суддів ОСОБА_1 та ОСОБА_7 .

Відповідно до наказу голови суду за №43/В-с від 13.05.2025 р. головуючий суддя ОСОБА_6 перебуває у відпустці, що унеможливлює розгляд колегією суддів клопотання прокурора до спливу дії застосованого запобіжного заходу.

Відповідно до ст.331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», на території України введено воєнний стан, який в подальшому був неодноразово продовжений.

Відповідно до пункту 3 листа Верховного Суду від 03.03.2022 № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», вказано, що згідно зі ст.12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану, суди, органи і установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України й законами України, а також на те, що відповідно до ст.26 цього Закону скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

У пункті 5 зазначеного листа вказано, що у разі неможливості у визначений КПК України строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою його може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому ч.3 ст.35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

Враховуючи введення на території України воєнного стану, що на цей час продовжується, з огляду на те, що головуючий суддя ОСОБА_6 перебуває у відпустці та до закінчення строків тримання під вартою обвинуваченого неможливо розглянути клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу визначеним складом суду, тому розгляд відповідного клопотання прокурора проводиться суддею який входить до складу суду ОСОБА_1 одноособово.

В судовому засіданні прокурор клопотання про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.1 ст.115 КК України. Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п.1 ч.1 ст.177 КПК України, які на даний час не змінились та не зменшились, а саме є достатні підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватися від суду, про що, відповідно до ч.1 ст.178 КПК України, свідчать такі обставини, як вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винуватим в інкримінованих кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він обвинувачується; незаконно впливати на свідків, потерпілих, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, знищити, сховати або створити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 заперечує щодо клопотання прокурора, просив застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням засобів електронного контролю за місцем проживання,надав суду письмове клопотання. Вказує на те, що ризики зазначені прокурором у клопотанні не підтверджуються доказами. Крім того підзахисний більше року перебуває під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_5 щодо клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав думку захисника.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження суд вважає, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч.3 ст.199 КПК України обставиною, яка є підставою для продовження строку тримання під вартою є те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

При вирішенні питання щодо запобіжного заходу судом враховуються положення ст.178 КПК України згідно з якими суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, визначені даною статтею, зокрема, вік обвинуваченого, сімейний та матеріальний стан, рід занять тощо.

Суд, при вирішенні питання, на виконання вимог ст.178 КПК України, приймає до уваги дані про особу обвинуваченого, який являється діючим військовослужбовцем, враховує суспільну небезпеку правопорушень, в яких обвинувачується ОСОБА_5 , тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання винуватим в інкримінованих злочинах, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилався прокурор у клопотанні про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд приходить до наступного.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира відносно ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира було продовжено, та строк дії якого на даний час спливає.

При цьому, під час досудового розслідування було встановлено наявність існування ризиків, передбачених п.п. 1-5 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема: можливості ОСОБА_5 незаконно впливати на потерпілих, свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Зазначене свідчить, що на даний час жоден інший з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, встановленим судом та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого під час розгляду справи.

Підстави, за яких судом було застосовано до обвинуваченого запобіжний захід у виді тримання під вартою, та обставини, які при цьому враховувались, не змінились, а ризики не зменшились.

При цьому, суд не відхиляє доводів сторони захисту, але вважає, що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також, забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та запобіганню процесуальних ризиків, а тому підстав для зміни або скасування запобіжного заходу, суд не вбачає.

Враховуючи, що прокурором доведено існування достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п.1-5 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема можливості переховуватися від суду та незаконно впливати на свідків, потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні, з метою забезпечення обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також відсутність підстав для зміни та скасування запобіжного заходу, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та продовження раніше обраного обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в межах строків, встановлених ст. 197 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 183, 194, 331 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.1 ст.115 КК України на 60 днів, тобто до 18 липня 2025 року включно.

Дана ухвала в частині продовження запобіжного заходу діє до 18 липня 2025 року включно.

Копію ухвали вручити прокурору, захиснику, обвинуваченому та направити до СІЗО при ДУ «Житомирська установа виконання покарань №8 для виконання.

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена обвинуваченим, його захисником, прокурором безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою - з моменту вручення йому копії даної ухвали, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1