Справа № 297/3419/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2025 року м. Берегове

Берегівський районний суд Закарпатської області в особі:

головуючого ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , розглянувши у судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_7 про призначення комплексної дактилоскопічної, трасологічної, молекулярно-генетичної експертизи пакунків та комплексної судової експертизи, що включатиме товарознавчі та техніко-криміналістичної експертизи, по кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000830 від 01.04.2024 року по обвинуваченню ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Берегівського районного суду Закарпатської області перебуває кримінальне провадження, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000830 від 01.04.2024 року по обвинуваченню ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

04.06.2025 року через канцелярію Берегівського районного суду Закарпатської області надійшло клопотання захисника ОСОБА_7 про призначення комплексної судової експертизи по кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000830 від 01.04.2024 року по обвинуваченню ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, в якому просить призначити комплексну судову експертизу, що включатиме товарознавчі та техніко-криміналістичні дослідження, та доручити її проведення експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (КНДІСЕ) (адреса:Україна, 03057, місто Київ, вул.Бродських Сім?ї, будинок 6);

На вирішення експертизи поставити наступні запитання:

1.Чи мають надані для дослідження 20 прозорих зіп-пакетиків із наявною у кожному з них сухою подрібненою речовиною зеленого кольору, подібною до марихуани; 35 порожніх зіп-пакетів; 2 прозорі зіп-пакети із зернами зеленого кольору; 21 прозорий зіп-пакет із залишками у деяких з них зерен зеленого кольору, вилучені під час обшуку в помешканні ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 зіп-пакетів з речовиною зеленого кольору рослинного походження, схожою на канабіс, вилучені під час обшуку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 за місцем фактичного проживання обвинуваченого ОСОБА_9 , Пустий прозорий зіп-пакет; 11 прозорих зіп-пакетів всередині із сухою речовиною рослинного походження зеленого кольору, схожою на наркотичну, вилучені в ході огляду ділянки місцевості, що знаходиться перед входом до магазину «Косонь Маркет» за адресою с. Косонь, вул. Бочкая, 91 Берегівського району та 151 зіп-пакет застібкою фіолетового кольору розміром 40х60; 15 пакунків із зіп-пакетів, всередині яких знаходиться подрібнена речовина рослинного походження з різким запахом, подібна на канабіс, які вилучені в ході обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 3а адресою: АДРЕСА_3 однакові фізико-хімічні характеристики (матеріал, щільність, склад, прозорість тощо)?

2.Чи мають перераховані вище зіп-пакетики однакові товарознавчі характеристики (тип, форма, колір, розмір, спосіб виготовлення, тип застібки, маркування, технологічні шви тощо)?

3. Чи можуть ці зіп-пакетики походити з однієї партії або бути

виготовлені одним виробником?

4.Чи є достатні ознаки для висновку про ідентичність зіп-пакетиків?

Окрім того, 01.07.2025 року через канцелярію Берегівського районного суду Закарпатської області надійшло клопотання захисника ОСОБА_7 про призначення дактилоскопічної, трасологічної та молекулярно-генетичної експертизи пакунків по кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000830 від 01.04.2024 року по обвинуваченню ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Мотивуючи подане клопотання, захист просить призначити комплексну експертизу речових доказів, а саме зіп пакетиків, вилучених під час обшуку від 04.07.2024 року за адресою АДРЕСА_4 , з метою виявлення капілярних візерунків, клітин епітелію, ДНК-матеріалів, ідентичних ОСОБА_4 , а також доручити органу досудового розслідування відібрати у останнього відповідні зразки біоматеріалів.

В судовому засідання захисник ОСОБА_7 та обвинувачений ОСОБА_4 підтримали клопотання подані 04.06.2025 року та 01.07.2025 року про призначення комплексних експертиз та просили такі задовольиити.

Прокурор ОСОБА_10 заперечив щодо заявлених клопотання та просив відмовити. Зазначив, що речові докази вже досліджено безпосередньо під час судового розгляду, підстав для призначення експертиз немає.

Захисник ОСОБА_11 заперечив щодо клопотання, оскільки вважав, що в даних експертизах немає потреби.

Обвинувачені ОСОБА_5 та ОСОБА_6 підтримали свого захисника.

Заслухавши думку учасників судового засідання та дослідивши подані клопотання захисником ОСОБА_7 , суд прийшов до наступних висновків.

Згідно ст. 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

На виконання ст. 350 КПК України, клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала. Відмова в задоволенні клопотання не перешкоджає його повторному заявленню з інших підстав.

Відповідно до вимог ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення та стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України. При цьому суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував про те, що сторона кримінального провадження, враховуючи принцип змагальності кримінального провадження, повинна вказати обставини, які можуть бути підтверджені або спростовані внаслідок проведення будь-якого експертного дослідження та продемонструвати, що його проведення є необхідним для пошуку істини (рішення ЄСПЛ у справі «Краксі проти Італії» від 5.12.2002 р.). Вимога справедливого судового розгляду не накладає на суд зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо сторона обвинувачення просить, щоб суд прийняв інші докази, такі як висновок експерта, національний суд повинен вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під часу слухання справи. Національний суд може вільно, за умови дотримання умов Конвенції, відмовити в проведенні експертизи, запропонованою стороною провадження (справи «Хусейн та інші проти Азербайджану», «Ходорковський та Лєбєдєв проти Росії», «Poletan і Azirovik проти колишньої Югославської Республіки Македонія»).

За таких обставин, право на судовий розгляд за принципом змагальності означає, що сторонам обвинувачення і захисту має бути надана можливість ознайомитися із зауваженнями та доказами, наданими іншою стороною, і відповісти на них, згідно з принципом рівності сторін змагального процесу як однієї зі складових концепції справедливого суду, кожній стороні повинно бути надано розумну можливість представити свої аргументи на умовах, які не ставлять її у гірше становище порівняно з опонентом.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза призначається у випадках, коли для встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Відповідно до частини 1 статті 242 КПК України, експертиза призначається у разі необхідності з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, потребують спеціальних знань.

У частині 3 статті 333 КПК України передбачено, що суд може доручити проведення слідчих (розшукових) дій під час судового розгляду лише у виключних випадках, якщо ці дії не можуть бути проведені інакше, а також якщо такі дії не були проведені на досудовому слідстві з поважних причин.

Також, згідно з частинами 3 та 4 статті 333 КПК України, суд має оцінити не лише значення обставин, які пропонується з`ясувати, але й наявність можливості встановлення їх без відкладення судового розгляду на невизначений час.

Разом з тим, у даному кримінальному провадженні під час судового розгляду в порядку ст. 332 КПК України були безпосередньо досліджені речі, на які посилається сторона захисту. Речові докази оглянути в залі судового засідання, дослідженні візуально, їх наявність, характеристики, кількість, зовнішні ознаки та упаковка були зафіксовані в протоколі судового засідання.

Крім того, відповідно до постанови від 21.05.2020 року у справі №522/20534/15-к ВС зазначив, що «суд не зобов`язаний призначати експертизу лише за формальною вимогою сторони, якщо в матеріалах справи вже наявні відомості, достатні для встановлення обставин, що мають значення для справи, або якщо дослідження об`єкта здійснено безпосередньо в суді».

Касаційний кримінальний суд Верховного Суду у постанові від 21.12.2021 у справі № 754/13679/19 зазначив, що експертиза не може підміняти оцінку доказів судом та не може використовуватися як засіб оскарження вже досліджених обставин без наявності нових фактів або суперечностей.

У постанові Верховного Суду від 25.04.2023 у справі № 686/17935/21 зазначено, що суд вправі відмовити у призначенні експертизи, якщо питання, поставлені стороною, виходять за межі повноважень експерта або не потребують спеціальних знань.

Об`єкти, щодо яких заявлена експертиза, не є самостійними або ключовими джерелами доказів у контексті доведеності вини ОСОБА_4 , оскільки на цю обставину вказують також інші докази, які вже досліджені в судовому розгляді.

Зазначені питання у клопотанні про призначення комплексної судової експертизи, що включатиме товарознавчі та техніко-криміналістичної експертизи стосуються визначення схожості упаковок та ймовірного походження з однієї партії, однак суд вважає, що ці обставини, навіть за їх доведення, не мають істотного значення для кваліфікації дій ОСОБА_4 як збут наркотичних засобів чи зберігання без мети збуту, оскільки ця кваліфікація ґрунтується не лише на типі упаковки, а на сукупності інших доказів.

Також, поставлені у клопотанні про призначення комплексної дактилоскопічної, трасологічної та молекулярно-генетичної експертизи фактично мають на меті переоцінку доказів, які вже були досліджені у судовому засіданні. Відповідно до ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо, а ст. 94 КПК України передбачає, що кожен доказ не має наперед встановленої сили. Суд вільний у своїй оцінці доказів, що вже надані сторонами. Залучення експертизи лише для підтвердження версії захисту за відсутності нових обставин, які не могли бути з`ясовані раніше, не відповідає вимога процесуальної економії та досустимості втручання у розумні строк.

Обґрунтування в клопотанні ґрунтується тільки на припущеннях, а не фактах. Зокрема, твердження сторони захисту про можливу підміну речових доказів чи їх неналежне походження не підкріплені належними процесуальними документами, а тому не можуть бути підставою проведення даної експертизи.

Наявність або відсутність слідів обвинуваченого ОСОБА_4 на речовому доказів не є визначальною для наявності вини у контексті ст. 307 КК Україні.

ВС у своїй практиці неодноразово наголошував, що відсутність біологічних чи дактилоскопічних слідів не є автоматичним підтвердженням непричетності особи до злочину, а повинна оцінюватись у сукупності з іншими доказами.

Крім того, у постанові від 17.10.2019 року у справі №686/16647/16-к Верховний Суд зазначив, що: «клопотання про призначення експертизи не може бути використане стороною захисту як інструмент затягування розгляду справи або дублювання вже досліджених обставин».

У постанові Верховного Суду від 16.03.2023 у справі № 161/730/20 зазначено, що:

експертиза не є обов`язковою формою перевірки версії сторони, якщо існує достатня сукупність інших доказів, що дозволяє встановити обставини кримінального правопорушення.

Окрім того, суд зазначає, що сторона захисту протягом цього часу не ініціювала подібне клопотання у межах досудового розслідування, хоча мала таку можливість відповідно до ст. 244 КПК України;

Відповідно до ч. 1 ст. 244 КПК України, у разі відмови у задоволенні клопотання про експертизу на стадії досудового розслідування, сторона захисту вправі звернутись до слідчого судді. Проте таких дій захист не вчиняв.

Також, надані обґрунтування у клопотаннях не містять достовірних доказів того, що експертиза на теперішній момент є єдино можливим і необхідним засобом для встановлення істотних обставин.

Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 21.01.2020 у справі №754/17019/17, доводи сторони захисту мають перевірятись ретельно, але сам по собі факт існування альтернативної версії подій не є безумовною підставою для призначення слідчих дій у судовому засіданні, якщо такі дії не були ініційовані своєчасно на етапі досудового розслідування.

Крім того, згідно з практикою Верховного Суду (постанова від 04.07.2018 у справі №688/788/15-к), невиконання стороною захисту належного процесуального обов`язку з реалізації права на ініціювання збирання доказів у розумний строк не може бути компенсоване через відтермінування судового розгляду на невизначений час, без очевидної необхідності.

Таким чином, суд дійшов висновку, що необхідність у проведенні комплексних експертиз, зазначених у клопотаннях сторони захисту на даному етапі не підтверджена належним обґрунтуванням, а їх проведення потребує відкладення судового розгляду, що суперечить принципу розумності строків (ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; ст. 28 КПК України).

З урахуванням того, що об`єкти, стосовно яких заявлено клопотання, вже були оглянуті судом, визнані речовими доказами та дослідженні в судовому засіданні, а також відсутні обґрунтовані обставини, які свідчили б про необхідність спеціальних знань для оцінки цих доказів, суд не вбачає підстав для призначення комплексної дактилоскопічної, трасологічної, молекулярно-генетичної експертизи пакунків та комплексної судової експертизи, що включатиме товарознавчі та техніко-криміналістичної експертизи зіп-пакетиків.

Тому, на підставі вищезазначеного, суд вважає, що в задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 22, 23, 26, 93, 94, 98, 100, 101, 242, 244, 332, 363 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про призначення комплексної дактилоскопічної, трасологічної та молекулярно-генетичної експертизи, у кримінальному провадженні за № 0000830 від 01.04.2024 року по обвинуваченню ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на вирок.

Суддя ОСОБА_12