н/п 1-кп/766/2423/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.08.2025 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого: ОСОБА_5 ,

розглянувши під час відкритого судового засідання в залі суду в м. Херсоні кримінальне провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР 28.07.2023 року за № 0001112, за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсон, українця, громадянина України, з середньою освітою, утриманців не має, офіційно не працюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України-

установив:

Прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про призначення судово-лінгвістичної семантико-текстуальної експертизи. Клопотання мотивував тим, що під час судового розгляду досліджено протоколи негласних слідчих (розшукових) дій аудіо-,відео-контроль особи від 13.09.2023 року та 28.09.2023 року та відеозаписи до них, на яких зафіксовано передачу грошових коштів закупником ОСОБА_5 закупнику ОСОБА_6 , що супроводжується розмовою між ними. Обвинувачений ОСОБА_5 вину не визнає та вказує, що ніколи не продавав психотропні речовини, а допитати закупника ОСОБА_6 не представляється можливим, через те, що останній помер. У зв`язку з цим, вважає, виникла необхідність у експертному дослідженні мовлення вищевказаних осіб, що потребує спеціальних знань в сфері лінгвістики. Просив призначити судово-лінгвістичну семантико-текстуальну експертизу, на вирішення експерта поставити питання про те: 1. Яким є об`єктивний зміст розмови між мовцями, позначеними індексами ОСОБА_7 і ОСОБА_8 у протоколі за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-, відеоконтроль особи від 13.09.2023, а саме у фрагменті від 13.42 до 13.47, та у протоколі від 28.09.2023 року, а саме: у фрагментах від 10.54 до 10.55 та від 10.57 до 10.58.

Захисник ОСОБА_9 заперечила щодо заявленого клопотання, зазначивши, що воно не є належним та обґрунтованим, суть розмов, зафіксованих в протоколах негласних слідчих (розшукових) дій, є зрозумілою, а задля здійснення оцінки спілкування розмов між співрозмовниками не має необхідності в призначені експертизи.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав заперечення захисника.

Суд, заслухавши учасників, дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Частина 2 ст. 242 КПК України передбачає випадки, коли проведення експертизи є обов`язковим. Так, слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Відповідно до ст.ст. 7, 8 Закону України "Про судову експертизу" та з метою забезпечення єдиного підходу при проведенні судових експертиз і підвищення якості проведення судових експертиз Міністерством юстиції України наказом № 53/5 від 08 жовтня 1998 року затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі - Інструкція).

Згідно з п. 1.8 Інструкції підставою для проведення експертизи відповідно до чинного законодавства є процесуальний документ про призначення експертизи, складений уповноваженою на те особою (органом), або договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовим зверненням особи у випадках, передбачених законом, в якому обов`язково зазначаються її реквізити, номер справи або кримінального провадження або посилання на статтю закону, якою передбачено надання висновку експерта, перелік питань, що підлягають вирішенню, а також об`єкти, що підлягають дослідженню.

Згідно з пп. 2.1.2 Інструкції семантико-текстуальною експертизою вирішуються завдання із встановлення змісту понять, лексичного значення слів або словосполучень, використаних у наданих на дослідження текстах або усних повідомленнях (за їх текстовими відтвореннями), їх стилістичної забарвленості, смислового навантаження, характеру інформації, що міститься в них (чи може така інформація розглядатися як образлива, чи містить вона загрозу конкретній особі (особам) тощо), тобто вирішення питань мовленнєвого характеру, не пов`язаних із встановленням фактичних даних про автора. Висновок експерта за результатами таких досліджень не повинен бути про правову кваліфікацію, а є констатацією об`єктивного змісту тексту з позиції спеціальних знань у галузі семантико-текстуальних експертних досліджень.

Об`єктом семантико-текстуальної експертизи може бути як текст (промова), так і його (її) фрагменти, окремі висловлювання, слова, написи, текстові відтворення усного мовлення тощо. Якщо постає завдання здійснити семантико-текстуальну експертизу усномовленнєвого повідомлення (промови, висловлювання), то замовник цієї експертизи разом із цифровим (чи аналоговим) записом промови має надати дослівне текстове відтворення її змісту (стенограму), зроблене власними засобами. Питання, поставлені перед експертом, вирішуються ним за допомогою спеціальних знань у галузі лінгвістики на основі загальних і окремих норм мови з використанням посібників, академічних наукових праць, словників, довідників та інших наукових джерел.

Доводи прокурора зводяться до того, що проведення такої експертизи необхідне для підтвердження чи спростування підтекстового тлумачення слів, словосполучень, речень, а також самого змісту розмов в усному мовленні співрозмовників.

На відміну від експерта, суд, здійснюючи тлумачення висловлювань, які зафіксовані у протоколах за результатами оперативно-розшукових заходів, негласних слідчих (розшукових) дій, з`ясовує їх зміст не лише з урахуванням цих протоколів із фіксацією відповідного спілкування, а й з урахуванням інших наданих сторонами й досліджених судом доказів. Поряд з цим, мовленнєва компетенція суду в повному обсязі дозволяє здійснювати тлумачення зафіксованих на аудіозаписах висловлювань осіб без наявності спеціальних знань у галузі філології.

Ураховуючи вищевикладені обставини, на думку суду, вирішення питань, запропонованих прокурором на вирішення експерта, не потребує спеціальних знань, указані докази можуть бути оцінені судом у сукупності з іншими доказами при ухваленні остаточного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 242, 332 КПК України суд

постановив:

У задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_3 про призначення судово-лінгвістичної семантико-текстуальної експертизи в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч.2 ст. 307 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти цієї ухвали може бути включене до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

СуддяОСОБА_1