провадження № 1-кс/294/85/25
справа № 294/672/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2025 року м. Чуднів

Чуднівський районний суд Житомирської області у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника ТОВ «Вівад 09» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000066 від 19.04.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,

В С Т А Н О В И В:

На розгляді в Чуднівському районному суді Житомирської області перебуває клопотання представника ТОВ «Вівад 09», в якому останній просить суд скасувати арешт належного йому майна, а саме: колоди деревини породи «дуб» в кількості 23 шт, товарно транспортну накладну №19 від 19.04.2021, яку видано ТОВ «Вівад 09».

Клопотання обгрунтовано тим, що ухвалою Чуднівського районного суду Житомирської області в межах кримінального провадження №0000066 накладено арешт на вищезазначене майно, оскільки товариство на законних підставах придбало лісопродукцію для подальшого здійснення її реалізації у господарській діяльності, а також зважаючи на відсутність претензій до товариства з боку органу досудового розслідування, заявник просить скасувати арешт майна.

Представник ТОВ «Вівад 09» в судове засідання не з`явився, надіслав до суду пояснення, в якому вказав, що оскільки кримінальне провадження №0000066 на даний час закрито, просив суд здійснювати розгляд клопотання без його участі, покликався на розсуд суду.

Так, на адресу суду надійшла заява заступника начальника начальника СВ ВП №2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про розгляд клопотання без участі слідчого, до заяви долучено витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні. №0000066.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного висновку.

Згідно зі статтею 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Як вбачається з матеріалів справи СВ ВП № 5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області проводилось досудове розслідування кримінального провадження №0000066, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.04.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Ухвалою Чуднівського районного суду Житомирської області від 16.08.2021 у справі №294/672/21, в рамках кримінального провадження №0000066 накладено арешт на майно, яке було вилучено під час проведення огляду місця події 19.04.2021 на вул. Житомирській в смт Романів Житомирської області.

Щодо обґрунтованості вимог клопотання про скасування арешту майна суд виходить з такого.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України. За змістом статтей 173, 174 цього Кодексу під час досудового розслідування, судового розгляду питання про накладення арешту на майно вирішує слідчий суддя або суд відповідно.

Частини третя та четверта статті 174 КПК України регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд кримінального провадження, та прокурором одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Натомість у статті 174 КПК України не йдеться про скасування арешту майна слідчим суддею після закінчення досудового розслідування у формі закриття кримінального провадження за постановою слідчого, у тому числі на підставі п. 2 ч. 1ст. 284 КПК.

Велика Палата Верховного суду у постанові від 30.06.2020 у справі №727/2878/19 сформувала правовий висновок про те, що на слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті173і174цьогоКодексу). Крім того, у КПК України немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Водночас, у подальшому, статтю 132 КПК України доповнено Законом України №2810-IXвід 01.12.2022 «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо закриття кримінального провадження у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння», який набрав чинності 29.12.2022, відповідно до приписів якої ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У своєму рішенні від 3.10.1997 № 4-зп Конституційний Суд України виснував, що загальновизнаним є те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше, тобто діє правило «lex posterior derogat priori»«наступний закон скасовує попередній».

Таким рішенням Конституційний Суд України визначив порядок подолання правових колізій, тобто шляхом застосування принципу, відповідно до якого новий закон скасовує положення закону, прийнятого раніше, якщо обидва ці закони регулюють аналогічні види правовідносин та містять суперечливі між собою положення.

Принцип верховенства права вимагає суддівської дії у ситуаціях, коли співіснують суперечливі норми одного ієрархічного рівня: «закон пізніший має перевагу над давнішим» (lex posterior derogat priori);«закон спеціальний має перевагу над загальним» (lex specialis derogat generali);«закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим» (lex posterior generalis non derogat priori speciali).

В рішенні від 18.06.2020 № 5-р(II)/2020 Конституційний Суд України зауважив, що якщо суд не застосовує вказаних принципів за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права втрачає свою дієвість. Імператив надання дієвості принципові верховенства права вимагає одночасного застосування всіх трьох класичних формул.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі ухвала про накладення арешту на майно, припиняє свою дію після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Таким чином, оскільки відповідно до відомостей Єдиного реєстру досудових розслідувань органом досудового розслідування 21.03.2024 прийнято рішення про закриття кримінального провадження №0000066 від 19.04.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, ухвала слідчого судді Чуднівського районного суду Житомирської області від 16.08.2021 у справі №294/672/21, якою накладено арешт на майно у даному кримінальному провадженні, припинила свою дію.

Зважаючи на викладене, підстав вважати майно, про яке йде мова у клопотанні представника ТОВ «Вівад 09», арештованим, немає, а тому клопотання про скасування арешту майна задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст.98,132,170,173,174,309,372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання представника ТОВ «Вівад 09» про скасування арешту майна, яке було арештовано на підставі ухвали слідчого судді Чуднівського районного суду Житомирської області від 16.08.2021 у справі №294/672/21 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4