У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором, у кримінальному провадженні № 0000159 внесеного до ЄРДР 09.10.2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 368, ч. 1 ст. 366 КК України, про накладення арешту на майно,-

В С Т А Н О В И В :

З внесеного слідчим клопотання, та доданих матеріалів вбачається, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області перебувають матеріали досудового розслідування №0000159 від 09.10.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 368, ч. 1 ст. 366 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи відповідно до наказу генерального директора відділення КНП «Берегівська лікарня імені Берталона Лінера» № 415-к/419-к від 02 вересня 2024 року призначеним на посаду завідуючого неврологічного відділення КНП «Берегівська лікарня імені Берталона Лінера», будучи відповідно до посадової інструкції завідувача неврологічним відділенням, Лікаря-невропатолога від 03.09.2024 року, наділений організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими правами та обов`язками, тобто являючись службовою особою, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переслідуючи корисливий мотив, з метою реалізації злочинного умислу, спрямованого на особисте протиправне збагачення, вчинив дії, які мають ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України.

Так на початку травня 2025 до завідуючого неврологічного відділення КНП «Берегівська лікарня імені Берталона Ліннера» ОСОБА_4 звернувся громадянин ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з погрішенням стану здоров`я та з метою продовження групи інвалідності . Тоді у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на особисте протиправне збагачення, який діючи всупереч інтересам служби, вирішив скористатися даною ситуацією шляхом одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_5 за вчинення дій з використанням свого службового становища та збагатитись злочинним шляхом та повідомив, що зможе оформити стаціонарне лікування ОСОБА_5 у КНП «Берегівська лікарня імені Берталона Лінера» без фактичного перебування останнього у лікувальному закладі за що останній має надати йому грошові кошти в сумі 300 доларів США в якості неправомірної вигоди.

Однак, розуміючи незаконність зазначених дій ОСОБА_4 та усвідомлюючи, що надання неправомірної вигоди є кримінально-караним, не бажаючи бути притягненим до кримінальної відповідальності, м звернувся з відповідною заявою до правоохоронних органів та почав діяти під їхнім контролем, з метою викриття злочинної діяльності ОСОБА_4 .

Так, 25.07.2025 біля 11.30 годин під час зустрічі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , яка відбулася у приміщенні КНП «Берегівська лікарня імені Берталона Ліннера» за адресою: місто Берегово, вулиця Берталона Ліннера, 2, Берегівського району, Закарпатської області, ОСОБА_4 , переслідуючи корисливий мотив, одержав від ОСОБА_5 , який діяв під контролем правоохоронних органів, неправомірну вигоду в розмірі 300 доларів США (згідно з офіційним курсом Національного банку України станом на 25 липня 2025 року становить 12 532, 14 гривень), за оформлення та перебування ОСОБА_5 на стаціонарному лікуванні у неврологічному відділенні КНП «Берегівська лікарня імені Берталона Ліннера» без фактичного перебування на лікуванні останнього, складання відповідної медичної документації, яка в подальшому слугуватиме для продовження групи інвалідності, однак після одержання неправомірної вигоди був викритий працівниками правоохоронних органів.

25.07.2025, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України.

Окрім того, 25.07.2025 року, на підставі ухвали Ужгородського міськрайонного суду від 21.07.2025 року у справі № 308/10370/25, 1-кс/308/4287/25 за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою АДРЕСА_1 проведено обшук, в ході якого вилучено: медичну карту амбулаторного хворого на ім`я ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 з додатками на 87 арк., медичну карту амбулаторного хворого ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_4 з додатками на 61 арк.; Медичну документація на 15 арк., грошові кошти, а саме: 30 купюр номіналом по 100 доларів США, 1 купюра номіналом 50 доларів США (на загальну суму 3050 доларів США); 12 купюр номіналом по 1000 гривень, 26 купюр номіналом по 500 гривень, 10 купюр номіналом по 200 гривень (на загальну суму 26000 гривень); паспорт громадянина Угорщини на ім`я ОСОБА_8 № НОМЕР_1 .

Враховуючи вищенаведене, з метою збереження речових доказів, слідчий просить накласти арешт на вищезазначені тимчасово вилучені речі.

Дослідивши внесене слідчим клопотання з доданими до нього матеріалами, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

В частині 1 статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні згідно ч.2 ст.171 КПК України слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку на гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі.

Дослідженням наявних матеріалів встановлено, що клопотання слідчого про арешт майна не відповідає вимогам ст.ст.170, 171 КПК України.

Як слідує зі змісту поданого слідчим клопотання, в такому останній просить накласти арешт на грошові кошти, зокрема купюри: гривні та долари, вказуючи при цьому лише вид та кількість валюти, не вказуючи, при цьому, їх серійні номери та банкноти.

Дані обставини в своїй сукупності позбавляють суд можливості вирішити заявлене слідчим клопотання про арешт майна по суті.

Згідно висновків Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, що викладені в пункті 4 розділу 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження від 07.02.2014 року при вирішенні цього питання (клопотанням про арешт майна) слід керуватись такими нормами ст. 171 КПК визначено вимоги, які стосуються як змісту клопотання про арешт майна, так і строків його подання до слідчого судді, суду.

У частині 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання прокурору з метою усунення його недоліків у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, що не позбавляє його права після усунення недоліків в строки, передбачені ст.172 КПК України, повторно звернутися до суду з даним клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором, у кримінальному провадженні № 0000159 внесеного до ЄРДР 09.10.2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 368, ч. 1 ст. 366 КК України, про накладення арешту на майно - повернути прокурору, як таке, що подано без додержання вимог статті 171 КПК України та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1