Справа № 991/4110/25
Провадження №11-сс/991/368/25
У Х В А Л А

28 травня 2025 року м. Київ

Суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 16 травня 2025 року, якою відмовлено у задоволенні скарги на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України та прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 16 травня 2025 року ОСОБА_2 відмовлено у задоволені скарги на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України та прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури щодо невнесення відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Не погодившись з ухвалою, ОСОБА_2 подала до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду апеляційну скаргу.

Ознайомившись з апеляційною скаргою, вважаю, що вона підлягає поверненню апелянту з таких підстав.

У апеляційній скарзі зазначено: «по результатам консультацій з своїми двома адвокатами, які одностайно попередили мене, що враховуючи той факт, що на даний час в Україні доволі високий рівень суддівсько-процесуального свавілля у цілому, то вони не хочуть брати з мене кошти за складання апеляційної скарги на вказану Ухвалу слідчого судді ВАКС ОСОБА_3 , бо вони гарантовано впевнені, що буде така ж сама формальна бюрократична відписка». Далі апелянт зазначає: «для подальшого звернення до ЄСПЛ, все ж треба подати формальну апеляційну скаргу до Апеляційної палати ВАКС. А щоб, не прикладати відповідних зусиль та не повторювати усі ті аргументи та обґрунтування, які вже були викладені у моїй Скарзі…, а також щоб не нести додаткових витрат на таку безнадійну справу як апеляційне оскарження, то вони порадили мені звернутись до загального усім відомого ChatGPT щоб був доволі цікавий прецедент…. відносно протистояння логічного ChatGPT, з самим «справедливим» українським судочинством. Дослухавшись до їх порад, я так і зробила».

Відповідно до частин 1 і 2 ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 29.07.2021 (справа № 264/6844/20, провадження №51-572 км 21) у розумінні ЄСПЛ звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви.

Аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду (справа № 199/6713/14-ц, справа № 9901/324/19).

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» неповага до суду чи суддів має наслідком відповідальність, установлену законом.

Вимоги, яким повинна відповідати апеляційна скарга, визначені ст. 396 КПК України. Загальними вимогами до мови документа є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет.

Заяви та скарги, що подаються до суду, мають відповідати вимогам чинного законодавства. У тексті документів не можна використовувати образливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду, або інші аналогічні дії, які містять ознаки зловживання правом. У протилежному випадку це свідчить про очевидну неповагу до суду з боку автора документа. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами.

Вважаю, що використання заявницею ОСОБА_2 у тексті апеляційної скарги неприпустимих висловлювань щодо суду та його рішень «буде така ж сама формальна бюрократична відписка», «на таку безнадійну справу як апеляційне оскарження», «з самим «справедливим» українським судочинством» вказує на прояв неповаги, а апеляційна скарга, яка містять такі висловлювання, є неприйнятною. Прояви неповаги не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.

Відповідно до ч. 1 ст. 396 КПК України апеляційна скарга має містити вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, та їх обґрунтування із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

Крім того, для обґрунтування незаконності оскаржуваної ухвали та «щоб, не прикладати відповідних зусиль» апелянт звернулась до ChatGPT.

Надання суду в обґрунтування апеляційної скарги інформації, згенерованої штучним інтелектом "ChatGPT", що немає нормативного регулювання та науково доведеного підґрунтя для використання, на противагу висновкам, зробленим слідчим суддею в рішенні, теж сприймаю як неповагу.

Відповідно до Ухвали Верховного Суду від 08 лютого 2024 року у cправі № 925/200/22 навмисне чи недбале зловживання ресурсами суду, в тому числі, використання штучного інтелекту без належного розуміння його можливостей як підстави для протиставлення висновкам суду, можуть підірвати довіру до судової системи. Така поведінка суперечить меті права на звернення до суду.

Вважаю, що суд повинен приймати рішення, згідно чинного законодавства, на підставі фактичних обставин справи та висловлених правових позицій учасників судового процесу, а не виходячи з емоцій учасника, наданих ним особистих характеристик суду та інформації, згенерованої штучним інтелектом. Апелювання до позиції, згенерованої ChatGPT розцінюю як зловживання процесуальними правами, прояв неповаги до суду, а також до судової системи загалом.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Ураховуючи викладене, скарги або заяви, з яких убачається зловживання процесуальними правами, є неприйнятними та підлягають поверненню апелянту.

За таких обставин вважаю, що апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 16 травня 2025 року слід повернути на підставі ч. 6 ст. 9 КПК України.

Керуючись ст. 9, 396, 399 КПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 16 травня 2025 року повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом трьох місяців.

Суддя ОСОБА_1