Провадження № 1-кс/509/596/25
Справа № 509/3189/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2025 року смт.Овідіополь??

Овідіопольський районний суд Одеської області у складі:??

головуючого судді ОСОБА_1 ,??

секретаря судового засідання? ОСОБА_2 ??

прокурора? ОСОБА_3 ( в режимі відеоконференції)??

слідчого ОСОБА_4 ?

підозрюваного ОСОБА_5 ?

захисника адвоката ОСОБА_6 ( в режимі відеоконференції)?

розглянувши в судовому засіданні в залі суду с-ще. Овідіополь, клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене з процесуальним керівником прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №?0000317 від 13.06.2025, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно??

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Миколаїв, Миколаївської області, громадянин України, маючий середню освіту, військовослужбовець ВЧ НОМЕР_1 , одружений на ОСОБА_7 , маючого на утриманні малолітю дитину, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимий:??

- 18.04.2012 Жовтневим районним судом Миколаївської області за ч. 2 ст. 186 КК України на підставі ст. 75 КК України звільнений з випробувальним терміном 3 роки;?

- 10.03.2015 Комінтернівським районним судом Одеської області за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ст. 71 КК України до позбавлення волі строком 4 роки 6 місяців;?

- 06.05.2016 Центральним районним судом міста Миколаєва за ч. 3 ст.185, ч. 4 ст. 70, ст. 71 КК України до позбавлення волі строком 4 роки 6 місяців;?

- 30.06.2020 року Заводським районним судом м. Миколаєва за ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років 6 місяців позбавлення волі, -?

- 23.05.2025 до Овідіопольського районного суду Одеської області скеровано обвинувальний акт в рамках кримінального провадження №0000113 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч 4. ст. 185 КК України.?

підозрюваного у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-?

ВСТАНОВИВ:?

Слідча СВ відділення поліції №1 Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_8 звернулась до Овідіопольського районного суду Одеської області з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

В обґрунтування вказаного клопотання зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено що 07.06.2025 приблизно в 06:00 годин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 , у званні матрос, всупереч вимог ст. 65 Конституції України, ст. ст. 9, 11, 16, 127- 130 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. ст. 1 4 Дисциплінарного Статуту Збройних Сил України, у період дії воєнного стану, введеного на всій території України відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, який неодноразово продовжувався та діє по теперішній час, знаходячись в квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом вільного доступу, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, маючи корисливий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, вважаючи що його дії будуть непоміченими для інших осіб, таємно викрав електро-самокат «Like Bike S20» чорного кольору.

Після чого, ОСОБА_5 з викраденим майном покинув місце вчинення кримінального правопорушення та в подальшому розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 матеріальну шкоду на у суму 17000 грн.

Крім того, 15.06.2025 приблизно о 15:00 год., більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , у період дії воєнного стану, введеного на всій території України відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, який неодноразово продовжувався та діє по теперішній час, знаходячись за адресою: АДРЕСА_3 , зайшов до приміщення парадної, та піднявшись на 3 поверх сходів, шляхом вільного доступу, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, маючи корисливий умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, вважаючи що його дії будуть непоміченими для інших осіб, повторно, таємно викрав велосипед марки «Azimut Scorpion» синього кольору.

Після чого, ОСОБА_5 ? з викраденим майном покинув місце вчинення кримінального правопорушення та в подальшому розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 матеріальну шкоду на у суму 7500 грн.

За даним фактом було 13.06.2025 року було внесено відомості до ЄРДР за № 0000317 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

17.06.2025 ОСОБА_5 ? повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

За доводами слідчої причетність ОСОБА_5 до вчиненого злочину підтверджується зібраними доказами та враховуючи наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення, просила застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з застосування застави у розмірі , 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У судовому засіданні слідча та прокурор підтримали подане клопотання, надали пояснення, аналогічні його обґрунтуванню.

В обґрунтування неможливості застосувати більш м`який запобіжний захід посилались?на те, що? підозрюваний може зникнути та переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тому саме тримання під вартою ОСОБА_5 забезпечить, запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Підозрюваний у судовому засіданні?пояснив, що вину у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 4 ст. 185 КК України, визнає частково, має стійкі соціальні зв`язки, а саме офіційно одружений та має малолітню дитину.? Пояснив також, що за день до затримання, йому було завдано тілесні ушкодження, та в нього зараз закритий перелом ключиці також продемонстрував, що його рука іммобілізована та перев`язана. Зазначив, що він отримав лише першу медичну допомогу та потребує подальшого лікування, планового хірургічного втручання. Також вказав, що медичні документи, що підтверджують його стан здоров`я було ним передано працівникам поліції через працівників конвою.

У судовому засіданні слідча пояснила, що у зв`язку з наявною травмою ОСОБА_5 було направлено на медичний огляд, результат якого їй не відомий, однак він може утримуватися в слідчому ізоляторі.

Прокурор повідомив що йому також нічого не відомо з приводу стану здоров`я ОСОБА_5 , та отриманою ним травми.

Захисник в судовому засіданні пояснив, що під час затримання ОСОБА_5 він дізнався, що в нього наявний перелом ключиці у зв`язку з чим його відправили на медичне освідування. Враховуючи вказані обставини захисник просив у задоволенні клопотання прокурора відмовити, та просив застосувати щодо ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт, що надасть можливість підозрюваному виконувати медичні рекомендації та отримувати необхідне лікування.

Cлідчий суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали та проаналізувавши у системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин в їх сукупності, приходить до наступного.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000317 ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

16.06.2025 року о 15 годині 30 хвили ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

17.06.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Із клопотанням про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідча ОСОБА_4 , звернулась до Овідіопольського районного суду Одеської області 17.06.2025 року.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одними із заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують таку ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться у клопотанні слідчого, прокурора. Частина 5 вищевказаної статті передбачає, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 частини 1 даної статті та відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

На стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя не може надавати оцінку «обґрунтованості підозри» в розрізі оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення.

За правовими позиціями Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра» це наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Наявність обґрунтованої підозри є обов`язковим елементом застосування запобіжного заходу на стадії досудового розслідування (досудового розгляду кримінальної справи).

У справі «Кавала проти Туреччини» (заява 28749/18, рішення від 10.12.2019) Європейський Суд з прав людини констатував, що не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування

Статтею 29 Конституції України встановлено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах і в порядку, встановлених законом.

Так, при прийнятті рішення, слідчий суддя враховує, що 13.06.2025 року зареєстроване кримінальне провадження №0000317 за обставинами, що вказані у клопотанні.

До клопотання додано копії документів, відомості з яких обґрунтовують підозру ОСОБА_5 .

У клопотанні прокурор зазначає, що підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність ризиків, що ОСОБА_5 раніше судимий на шлях виправлення не став, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки (ч. 1 ст. 178 КПК).

Відповідно до ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Існування кожного вказаного у ч. 1 ст. 177 КПК України ризику має підтверджуватися фактами, наявність яких повинна бути переконливо продемонстрована (п. п. 85, 86 рішення ЄСПЛ від 30.01.2018 у справі «Макаренко проти України» /Makarenko v. Ukraine, заява №622/11).

В розумінні практики ЄСПЛ ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини»).

Слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування у відповідності до ст.177-178 КПК України?у клопотанні наведений перелік ризиків, однак не доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.

Більш того, при розгляді даного клопотання судом обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України"-1).

При цьому в усіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (п. 62 рішення від 16.12.2010 у справі «Боротюк проти України»/ Borotyuk v. Ukraine, заява № 33579/04).

Метою застосування запобіжного заходу (втому числі у виді тримання під вартою)?є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до обвинуваченого може бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом, (пп. «а» п.1ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Натомість, слідчим суддею при застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу враховуються обставини, визначені ст.178 КПК України, а саме, що хоча ОСОБА_5 підозрюється у вчинені тяжкого злочину, неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, проте має постійне місце проживання, місце реєстрації, дружину, малолітню дитину, що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків. Також враховується рівень суспільної небезпечності та розмір нанесеної матеріальної шкоди у наслідок вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, та визнання ним в судовому засіданні своєї винуватості щодо крадіжки велосипеду марки «Azimut Scorpion» синього кольору.

Крім того, слідчий суддя враховує також стан здоров`я підозрюваного, а саме отриману ним травму за день до затримання (перелом ключиці), що за своїм характером вимагає обов`язкового дотримання спокою, спеціального лікування, сторонньої допомоги через складнощі з самообслуговуванням, що може бути ускладненим в умовах перебування під вартою.

Відповідно до Постанови № 14 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 19.12.2014 року - врахування стану здоров`я обвинуваченого при вирішенні питання про обрання, продовження або зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має важливе значення для забезпечення гарантування права особи на свободу і права на життя.

Суд, заслухавши клопотання підозрюваного, з`ясувавши думку прокурора та захисника, приходить таких висновків: частиною 1 ст. 9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Положеннями статті 206 КПК України закріплено загальні обов`язки судді щодо захисту прав людини, які в частині перевірки підстав позбавлення особи свободи реалізуються виключно у передбачений цією статтею спосіб.

Відповідно до ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Статтею 49 Конституції України передбачено, що кожен має право на охорону здоров`я, медичну допомогу та медичне страхування.

За змістом ч. 4 ст. 194 КПК України при розгляді клопотання про обрання слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного обґрунтування клопотання про обрання запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Враховуючи викладене, слідчий суддя, вважає за необхідне відмовити у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, однак застосувати до нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із покладенням на нього обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, які будуть пропорційними, помірними, та такими, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваного, тобто не суперечитимуть п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, та правовій позиції ЄСПЛ, що викладена у рішеннях «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.)?та «Ізмайлов проти Росії» (рішення від 16 жовтня 2008 р.), терміном на п`тдесят днів..

Незадовільний стан здоров`я підозрюваного, про який він вказав в судовому засіданні, з урахуванням обрання йому запобіжного заходу у вигляді саме цілодобового домашнього арешту не позбавить його можливості додержуватись необхідного режиму та отримувати необхідне лікування та сторонню допомогу при самообслуговуванні, та водночас забезпечить можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків.

Згідно з ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту не може перевищувати двох місяців. Відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. Враховуючи вищевикладене, а також строки досудового розслідування по вказаному провадженню строк тривалості запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту слід встановити у 50 днів тобто до 05.08.2025 року.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 62 Конституції України, ст.ст.5,6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст.177, 178, 181, 194, 309, 372,376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволені клопотання слідчої СВ відділення поліції №1 Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене з процесуальним керівником прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №?0000317 від 13.06.2025, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_5 , відмовити.?

Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 , задовольнити.?

Застосувати у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 50 днів, до 05.08.2025 року, із забороною цілодобово залишати житло, де мешкає, за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги та/або у разі оголошення повітряної тривоги з метою перебування в укритті.??

Відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:?

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;?

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та засобів зв`язку;??

- не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, за виключенням випадків встановлених даною ухвалою.??

Роз`яснити підозрюваному положення ст. 181 ч. 5 КПК України.?

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію 05.08.2025 року.?

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.?

Повний текст ухвали буде? проголошено 19.06.2025 року о 11 годині 15 хвилин.?

Слідчий суддя ОСОБА_1 .?

?