Справа № 276/717/25
Провадження по справі 1-кп/276/97/25

У Х В А Л А

04 серпня 2025 року селище Хорошів

Хорошівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000027 від 03.02.2025 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Грушки Володарсько-Волинського району Житомирської області, зареєстрований та проживаючий в АДРЕСА_1 , громадянин України, пенсіонер, раніше не судимий,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Хорошівського районного суду Житомирської області перебуває на стадії судового розгляду кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Прокурор 31.07.2025 звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 на 60 діб, оскільки строк попередньої ухвали спливає 24.08.2025.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що строк дії попередньої ухвали про тримання під вартою, постановленої Хорошівським районним судом 26.06.2025, спливає 24.08.2025, однак завершити судовий розгляд до цієї дати неможливо.

Прокурор зазначає, що ризики, які стали підставою для обрання та продовження запобіжного заходу, не зменшились та продовжують існувати. Зокрема, існують ризики, передбачені п. 1, 3 та 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

-ризик переховування від суду, який обґрунтовується тяжкістю інкримінованого злочину, за який передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, що може спонукати обвинуваченого ухилятися від правосуддя;

-ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків, оскільки ключові свідки та потерпілий є близькими родичами обвинуваченого (синами) та проживають в одному населеному пункті, що створює реальну можливість для психологічного чи іншого тиску з метою зміни ними показань;

-ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Прокурор наголошує, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти зазначеним ризикам.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав у повному обсязі.

Захисник адвокат ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечувала, посилаючись на його необґрунтованість. Сторона захисту зазначила, що доводи прокурора щодо існування ризиків є припущеннями та не підтверджені конкретними доказами. Ризик переховування від суду є мінімальним, зважаючи на похилий вік обвинуваченого, стан його здоров`я (перенесений інсульт), відсутність закордонного паспорта та міцні соціальні зв`язки за місцем проживання. Ризик впливу на свідків, на думку захисту, суттєво зменшився, оскільки всі свідки у справі вже були допитані в ході судового розгляду. Захисник стверджувала, що сама лише тяжкість обвинувачення не може бути єдиною підставою для тримання особи під вартою. Сторона захисту просила змінити запобіжний захід на більш м`який, не пов`язаний із триманням під вартою, а саме на цілодобовий домашній арешт.

Заслухавши думки учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. Обґрунтованість обвинувачення на даній стадії підтверджується сукупністю доказів, досліджених у судовому засіданні, зокрема показаннями свідків та потерпілого, висновками численних судово-медичних, імунологічних, цитологічних та інших експертиз.

Оцінюючи наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд враховує таке.

Ризик переховування від суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України)

Суд вважає даний ризик доведеним та таким, що не зменшився. Суворість можливого покарання є вагомим фактором, що може мотивувати обвинуваченого до ухилення від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Доводи сторони захисту щодо віку, стану здоров`я та соціальних зв`язків обвинуваченого не спростовують існування цього ризику, оскільки не виключають можливості переховування в межах України.

Ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України)

Суд вважає цей ризик реальним та таким, що продовжує існувати. Незважаючи на те, що свідки у справі були допитані, судовий розгляд не завершено. Кримінальний процесуальний закон передбачає можливість повторного допиту свідків за клопотанням сторін або за ініціативою суду. Враховуючи, що потерпілий та ключовий свідок є синами обвинуваченого, існує висока ймовірність психологічного впливу на них з боку батька з метою зміни або відмови від раніше наданих показань.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України)

Цей ризик є похідним від попередніх. Можливість впливу на свідків та потерпілого є однією з форм перешкоджання встановленню істини у справі.

Суд враховує, що на даний час у справі допитано всіх свідків, однак не досліджено речові докази та не проведено допит обвинуваченого. Завершення судового розгляду потребує певного часу, протягом якого необхідно забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та унеможливити реалізацію зазначених ризиків.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Нечипорук та Йонкало проти України» зазначив, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою розумною, не можна вирішувати абстрактно. Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з урахуванням її особливостей. Продовжуване тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу (рішення у справі "Єчюс проти Литви" (Jecius v. Lithuania), N 34578/97, п.93, ECHR 2000-IX). У даному провадженні такий суспільний інтерес полягає у необхідності забезпечення справедливого судового розгляду справи про особливо тяжкий злочин проти життя та здоров`я особи.

Оцінюючи можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, зокрема цілодобового домашнього арешту, про який просить сторона захисту, суд доходить висновку, що він не зможе ефективно запобігти ризику впливу на потерпілого та свідків, які є близькими родичами обвинуваченого.

Враховуючи викладене, суд вважає, що доведені прокурором ризики є реальними, не зменшились та виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатен забезпечити належне виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та запобігти існуючим ризикам.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 194, 199, 331, 369-372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 Кримінального кодексу України, запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів з 04.08.2025 по 02.10.2025 включно без визначення розміру застави.

Визначити 02.10.2025 датою закінчення строку дії ухвали про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала в частині застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому, прокурору та надіслати до Державної установи «Житомирська установа виконання покарань №8», - для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Хорошівський районний суд Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 06.08.2025.

Суддя ОСОБА_1