печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 серпня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника особи, в інтересах якої подано скаргу - адвоката: ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві судове провадження за скаргою адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Печерського УП ГУ НП у м. Києві,-

В С Т А Н О В И В :

05.08.2025 до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла вказана скарга, у порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноважених осіб Печерського УП ГУ НП у м. Києві.

З матеріалів скарги вбачається, що Печерським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000950 від 27.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

23 травня 2025 року поблизу офісу продажів житлового комплексу «Новопечерські Липки» (не введена в експлуатацію будівля, найближчий будинок - вул. А. Верхогляда, 17) на ОСОБА_4 був здійснений напад двома особами, після чого останній опинився в лікарні з тяжкими травмами.

Після того, коли ОСОБА_4 був у стані пояснити, що з ним відбулося, відомості про кримінальне праворошення внесене до ЄРДР за № 0000950 від 27 травня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 Кримінального кодексу України («Хуліганство, вчинене групою осіб»).

Однак дана кваліфікація події насправді не відображає обставини злочину, адже напад був вчинений цілеспрямовано та заздалегідь готувався.

На це вказує те, що в одному з нападників ОСОБА_4 впізнав конкурента по бізнесу, злочинці пересувалися на чотирьох автомобілях, кожен із яких мав державні номерні знаки, відомості про яких не внесені до баз даних МВС, один із автомобілів був заздалегідь припаркований в іншому місці, щоб нападники могли змінити транспортний засіб для заплутування слідів злочину, а також, відповідно до відео з камер відеоспостереження поблизу з місцем злочину, зловмисники проводили стеження за автомобілем ОСОБА_4 .

Впродовж червня-липня у межах досудового розслідування кримінального провадження проводилася судово-медична експертиза. Як свідчить висновок експерта, наданий слідчим Печерського УП ГУНП у м. Києві 21 липня 2025 року, потерпілий отримав тяжкі тілесні ушкодження.

Адвокатом у кримінальному провадженні невідкладно були подані клопотання про зміну кваліфікації у кримінальному правопорушенні. Відповідні клопотання були надіслані Печерському УП ГУНП у м. Києві та Печерській окружній прокуратурі міста Києва 25 липня 2025 року.

Незважаючи на вимоги, встановлені КПК України, станом на момент написання даної скарги, відповідь від Печерського УП ГУНП у м. Києві не була надана, а Печерська окружна прокуратура міста Києва повідомила сторону захисту, що клопотання було надіслане до Печерського УП ГУНП у м. Києві для розгляду за належністю.

Представник особи, в інтересах якої подано скаргу - адвокат ОСОБА_3 , в судовому засіданні вимоги скарги підтримав та просив задовольнити.

Представник Печерського УП ГУ НП у м. Києві у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового засідання повідомлявся належним чином, заяв, клопотань, заперечень до суду не надходити.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів, з урахуванням визначених строків для розгляду вказаної категорії скарг, що у згоджується з приписами ст. 306 КПК України.

Вивчивши скаргу, дослідивши матеріали провадження, заслухавши пояснення представника особи, в інтересах якої подано скаргу, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

За змістом ч. 1 ст. 214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Судовим розглядом встановлено, що Печерським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000950 від 27.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто сама заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Відповідно до ч.1 ст.2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст.214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь - які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

При цьому згідно із п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України та абз. 5 п. 1 глави 2 розділу І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139, до Реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Така позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18, в якій суд зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого, ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ дійшов висновку в Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 за № 9-49/0/4-17 з приводу того, що КПК передбачає внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

У клопотанні від 24.07.2025 про зміну кваліфікації кримінального провадження № 0000950 від 27.05.2025, надану адвокатом, йдеться про вчинення дій в рамках кримінального провадження № 0000950 від 27.05.2025, а не про вчинення кримінального правопорушення, з огляду на викладене скарга адвоката ОСОБА_3 не підлягає задоволенню.

Слідчий суддя, враховуючи, що кримінальне провадження здійснюється на основі принципу змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, приходить до висновку, що заявник не довів існування бездіяльності органу досудового розслідування, що, як наслідок, свідчить про необґрунтованість та безпідставність вимог скарги.

Керуючись ст. ст.2, 22, 60, 214, 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Печерського УП ГУ НП у м. Києві - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1