Справа № 405/3103/25
провадження № 1-кс/405/1455/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.05.2025 м. Кропивницький

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Кропивницького ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , її захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Кропивницької Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , яка не працює, має на утриманні 2-х малолітніх дітей, яка не одружена, раніше не судима, -

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 10.01.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000028, -

ВСТАНОВИВ:

30.05.2025 до Подільського районного суду м. Кропивницького від старшого слідчого в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 надійшло клопотання, у якому слідчий просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Обґрунтовуючи клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий зазначила, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, наявність ризиків, які передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за обставин, які викладені в клопотанні, вказав на наявність ризиків, які передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник заперечував відносно задоволення клопотання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в обґрунтування чого вказав, що підозра є необгрунтованою, оскільки не встановлено особу, з якою співпрацювало слідство; органу досудового розслідування відомі її анкетні дані; підозрювана буде сприяти органу досудового розслідування, переховуватись не збирається; органи досудового розслідування не забезпечили участь ювенальної поліції. Підозрювана не одружена, має трьох дітей: 2005 року народження, 2010 року народження, 2020 року народження. Просив застосувати до своєї підзахисної більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрювана підтримала позицію захисника та зазначила, що військового не знає, ні з ким не домовлялась ні про що; нікуди не буде переховуватись.

Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, думку підозрюваної та її захисника,

дослідивши клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 та матеріали, якими воно обґрунтовується, дійшов до наступних висновків.

Слідчий суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000028 від 10.01.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 5 ст. 426-1 КК України.

29.05.2025 ОСОБА_4 о 12 год. 30 хв. затримано на підставі ст. 208 КПК України.

29.05.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, відповідно до змісту якої, ОСОБА_4 не пізніше травня 2025 року, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, переслідуючи корисливі мотиви та мету незаконного збагачення за рахунок вчинення умисних, незаконних дій у сфері охорони державної таємниці, недоторканості державних кордонів, забезпечення призову та мобілізації, достовірно знаючи про введення з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на всій території України воєнного стану, будучи обізнаним про проведення загальної мобілізації на підставі Указу Президента України №65/2022 «Про загальну мобілізацію», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та забезпеченням оборони держави, підтриманням бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України, інших військових формувань, а також про наявність діючих обмежень на виїзд за кордон чоловіків віком від 18 до 60 років, обрала способом незаконного збагачення сприяння незаконному переправленні осіб через державний кордон України порадами, вказівками, наданням засобів.

Будучи обізнаними з вказаними вище положеннями чинного законодавства, ОСОБА_4 , перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці та у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше травня 2025 року, розробила план сприяння незаконному переправленні через державний кордон України осіб чоловічої статі, які у період дії воєнного стану в Україні, не маючи підстав, передбачених Законом України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» та «Правилами перетинання державного кордону громадянами України», мають намір виїхати за межі державного кордону України.

Відповідно до розробленого ОСОБА_4 плану чоловіки призовного віку мають укласти фіктивний шлюб (тобто без намірів створення сім`ї та набуття прав та обов`язків подружжя) з жінкою, яка має інвалідність, після чого, супроводжуючи таку фіктивну дружину на підставі абз. 2 п. 21 «Правил перетинання державного кордону громадянами України», затвердженого постановою КМУ від 27.01.1995 № 57 відповідно до якого перетнути державний кордон України мають право особи, які мають дружину (чоловіка) із числа осіб з інвалідністю і супроводжують таких дружину (чоловіка) для виїзду за межі України, за наявності документів (їх нотаріально засвідчених копій), що підтверджують родинні зв`язки, інвалідність.

Усвідомлюючи неможливість доведення злочинного умислу самостійно, ОСОБА_4 обрала груповий характер вчинення кримінального правопорушення, а саме за попередньою змовою групою осіб з військовими посадовими особами.

Так, не пізніше 29 травня 2025 року, у не встановленому досудовим розслідуванням місці, ОСОБА_4 залучила до реалізації своїх злочинних дій невстановлених в ході досудового розслідування військових посадових осіб.

Розуміючи протиправний характер пропозиції ОСОБА_4 , з корисливих мотивів, маючи на меті незаконне збагачення, невстановлені в ході досудового розслідування військові посадові особи, заздалегідь, тобто до початку злочину, погодились на спільне його вчинення, вступивши, тим самим, з ОСОБА_4 у злочинний зговір.

Так, діючи умисно та цілеспрямовано, виконуючи єдиний злочинний умисел направлений на незаконне переправлення осіб через державний кордон України, шляхом надання порад, вказівок та засобів, з корисливих мотивів, ОСОБА_4 разом з невстановленими в ході досудового розслідування військовими посадовими особами, вчинили кримінальне правопорушення, за наступних обставин.

На початку грудня 2024 року, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 зустрілася в центрі м. Кропивницького по вул. Великій Перспективній з військовозобов`язаним громадянином України ОСОБА_7 . У ході розмови з ОСОБА_7 ОСОБА_4 дізналася, що вказаний військовозобов`язаний громадянин України має намір виїхати за кордон. Під час розмови ОСОБА_4 повідомила, що є можливість виїзду за кордон шляхом фіктивного одруження на жінці - інваліді, і вказана послуга буде коштувати 5 000 доларів США. Крім того, для їх оформлення необхідно надати копії документів, які посвідчують особу.

Так, в ході неодноразових телефонних дзвінків у період з 10.01.2025 по 07.02.2025, продовжуючи реалізацію злочинного плану ОСОБА_4 домовилася із ОСОБА_7 про особисту зустріч.

У подальшому, 07.02.2025 року, в період часу з 12 год. 30 хв. до 13 год. 00 хв., ОСОБА_4 , діючи умисно, за попередньою змовою з невстановленими в ході досудового розслідування військовими посадовими особами, поблизу супермаркету «Файно Маркет», що по вул. Вокзальна, 20 в м. Кропивницький, зустрілася з ОСОБА_7 , та в ході особистої зустрічі, повідомила останньому інформацію про те, що за грошову винагороду в сумі 5000 доларів США, зможе забезпечити виготовлення документів, які необхідні для перетину державного кордону України, а саме укладання фіктивного шлюбу з жінкою інвалідом, після чого виготовлення документації про виключення з військового обліку, за допомогою яких можна перетнути державний кордон України та отримала від останнього частину грошових коштів у сумі 10 000 гривень і копії особистих документів.

Реалізовуючи злочинний умисел ОСОБА_4 у невстановлений досудовим розслідуванням час та у невстановленому досудовим розслідуванням місці, але не пізніше 29 травня 2025 року, діючи з метою усунення законодавчої перешкоди у вигляді заборони під час дії воєнного стану в України перетину державного кордону України чоловікам віком від 18 до 60 років та створення фіктивних підстав для переправлення ОСОБА_7 через державний кордон України, почала підшукувати жінок з інвалідністю для укладання фіктивного шлюбу з ОСОБА_7 .

У подальшому, ОСОБА_4 у невстановлений досудовим розслідуванням час та у невстановленому досудовим розслідуванням місці, але не пізніше 29 травня 2025 року, залучила до своєї злочинної діяльності жінку з інвалідністю - ОСОБА_8 , якій повідомила про свій злочинний умисел, спрямований на організацію незаконного переправлення ОСОБА_7 через державний кордон України, та за грошову винагороду укласти фіктивний шлюб з ОСОБА_7 , тим самим створити йому фіктивні умови для незаконного перетину державного кордону України під виглядом супроводження особи з інвалідністю.

У подальшому ОСОБА_4 , діючи за попередньою домовленістю з невстановленими в ході досудового слідства особами, достовірно знаючи, що ОСОБА_8 є особою з ІІ групою інвалідності, вирішила схилити шляхом умовляння та обіцянки грошової винагороди укласти фіктивний шлюб з ОСОБА_7 та у подальшому перетнути у його супроводі державний кордон України, тим самим незаконно переправити його через державний кордон України.

Унаслідок вказаних дій ОСОБА_4 та невстановлених в ході досудового слідства осіб, 29.05.2025 у період часу з 11:00 год. по 12:30 год., ОСОБА_8 , бажаючи покращити своє фінансове становище, перебуваючи на території Фортечного відділу реєстрації актів цивільного стану Кіровоградського міського управління юстиції за адресою: м. Кропивницький, вул. Незалежності, буд. 26, надала ОСОБА_4 згоду на використання її у якості фіктивної дружини під час незаконного переправлення особи через державний кордон України, де того ж дня в вищезазначений відділ надала з ОСОБА_7 заяви на укладання шлюбу, без намірів створення сім`ї та набуття прав та обов`язків подружжя. Внаслідок чого, у ОСОБА_7 виникли б підстави для перетину державного кордону України.

Під час вказаної зустрічі, цього ж дня, після подання заяв на укладання шлюбу, перебувати за адресою: м. Кропивницький, вул. Незалежності, біля буд. 24 корпус №1, ОСОБА_7 на виконання вказівок ОСОБА_4 , передав другу частину коштів у сумі 5000 доларів США (в перерахунку на офіційний курс НБУ становить 207 547 грн.) за сприяння в перетині державного кордону України, шляхом надання порад, вказівок та засобів.

За практикою Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Надані слідчим докази, а саме: протоколи допиту свідків від 13.01.2025 та 14.01.2025; протоколи проведення негласних слідчих (розшукових) дій, у сукупності свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження на стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив про причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину, в якому вона підозрюється, а пред`явлена підозра, є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Слідчим суддею звертається увага на те, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною зазначених дій.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрювана обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вона має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваної та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто, в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Слідчий суддя також вважає, що прокурором та слідчим обґрунтовано наведений перелік ризиків, що передбачений п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів, який вчинено умисно, а тому ризик втечі для підозрюваної у цьому випадку може бути визнаним як менш небезпечним, ніж покарання та процедура його відбування. Такий висновок слідчого судді узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі Ilijkov v. Bulgaria від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Має під собою підґрунтя й зазначений прокурором та слідчим ризик того, що підозрювана ОСОБА_4 може незаконно прямо чи через третіх осіб впливати на свідків, які дають викривальні покази відносно неї, що зможе призвести до зміни їх показань або відмови від давання показань, оскільки зміст показань свідків до моменту вручення клопотання з матеріалами про застосування запобіжного заходу, був невідомий підозрюваній.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.

Однак, ризики можливого з боку підозрюваної незаконного впливу на свідків будуть зведені нанівець покладенням на підозрювану ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, зокрема, що полягатимуть у забороні спілкування підозрюваній зі свідками у кримінальному провадженні, за виключенням передбаченої кримінальним процесуальним законом необхідності, і у визначених випадках.

Крім того, з метою превенції виникнення такого ризику підозрювана ОСОБА_4 буде попереджена, що у разі невиконання покладених на неї процесуальних обов`язків, та у разі підтверджених спроб незаконно впливати на свідків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Наявність ризиків, які передбачені п. п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не доведено слідчим та прокурором, оскільки не надано доказів або об`єктивних відомостей, які б свідчили про потенційну можливість вчинення підозрюваною таких дій.

Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що підозрювана ОСОБА_4 має трьох дітей: 2005 року народження, 2010 року народження, 2020 року народження, не одружена, не працює, раніше не судима, характеризуючих даних відносно підозрюваної сторонами не надано, тяжкість можливого покарання, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України та тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні злочину, у вчиненні якого вона підозрюється.

Відповідно до вимог ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.

При вирішенні клопотання суд враховує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголошено на тому, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості підозри та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення у справі «Ніколова проти Болгарії»). Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ноймайстер проти Австрії» позбавлення волі особи (тримання під вартою) не повинно перетворюватися на своєрідну прелюдію до завчасного відбування можливого у майбутньому вироку про позбавлення волі.

Отже, слідчим та прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність обґрунтованої підозри та ризик, передбачений п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, проте, не доведені обставини, передбачені п. 3 ч.1 ст.194 КПК України, а саме недостатності застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання встановленим ризикам, які б давали змогу об`єктивному спостерігачу переконатись в тому, що запобігти вказаним ризикам можливо виключно застосувавши запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На переконання слідчого судді достатнім запобіжним заходом, який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної, за вказаного вище обґрунтування, є домашній арешт з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, який дасть змогу уникнення встановленим ризикам.

На підставі викладеного, слідчий суддя прийшов до висновку про часткове задоволення клопотання слідчого та застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який в сукупності із встановленими конкретними обставинами кримінального провадження в повній мірі відповідає практиці Європейського суду з прав людини та статті 5 Конвенції, положення якої вказують, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність, нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 40, 131, 132, 176-178, 182-184, 194, 196 - 197, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 29.05.2025 по 29.07.2025 включно, в межах строку досудового розслідування.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 29.07.2025 наступні обов`язки:

-заборонити залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. без дозволу слідчого, прокурора чи суду, за винятком відвідування медичних закладів та медичних установ;

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися з м. Кропивницького, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватись від спілкування зі свідками: ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , за винятком їх спільної участі в процесуальних, слідчих діях та в суді;

-здати на зберігання до відповідного територіального органу Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваної, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Контроль за виконанням ОСОБА_4 покладених на неї обов`язків покласти на ГУНП в Кіровоградській області.

В іншій частині вимог клопотання відмовити та відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 202 КПК України негайно звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та зобов`язати ОСОБА_4 невідкладно прибути до місця свого проживання.

Вручити копію цієї ухвали прокурору, підозрюваній, захиснику негайно після її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10