Справа № 369/8343/25
Провадження №1-кс/369/1484/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.05.2025 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Боярського відділу Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000691 від 09.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло вищевказане клопотання.

Свої вимоги прокурор мотивує тим, що 08.05.2025 приблизно, об 10 год., 40 хв., за адресою: Київська область, Фастівський район, село Віта-Поштова, вулиця Довженка, поряд з будинком №1, працівниками СРПП ВП № 2 Фастівського РУП ГУНП в Київській області, які перебували на маршруті патрулювання з позивним «Котляр-220», було помічено автомобіль марки «Skoda Fabia», державний номерний знак НОМЕР_1 . З метою проведення превентивних заходів згідно ЗУ «Про Національну поліцію» було прийнято рішення про зупинку вказаного транспортного засобу за допомогою світловідбивного диску червоного кольору.

В ході перевірки документів було встановлено особу водія яким виявився ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході спілкування з водієм встановлено, що останній не має посвідчення водія відповідної категорії (В). Разом з цим встановлено, що особа має ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: різкий запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук. Враховуючи вказані обставини, ОСОБА_4 було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу драгер на місці зупинки, або проїхати до медичного закладу для встановлення ступеня сп`яніння на що він відмовився. У зв`язку з вищевикладеними обставинами на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 складено адміністративний протокол за ч.2 ст. 126 та ч.1 ст. 130 КУпАП.

Пасажир вищезазначеного автомобіля, а саме громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 проживає за адресою: АДРЕСА_2 , перебуваючи в поліцейському службовому автомобілі марки Peugeot 301 державний номерний знак НОМЕР_2 на синьому фоні, під час складання відносно водія матеріалів про вчинення адміністративного правопорушення, будучи попередженим про кримінальну відповідальність за пропозицію, обіцянку або надання неправомірної вигоди службовій особі, запропонував працівникам поліції за не притягнення громадянина ОСОБА_4 , до адміністративної відповідальності, неправомірну вигоду в сумі 2 тисячі грн, (дві тисячі гривень), які з годом поклав у речовий ящик службового автомобіля з метою уникнення відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення.

За фактом надання ОСОБА_5 неправомірної вигоди працівником поліції, старшим інспектором сектору реагування патрульної поліції ВП №2 Фастівського РУП ГУНП в Київській області капітаном поліції ОСОБА_6 , було повідомлено до ЧЧ ВП №2 Фастівського РУП ГУНП в Київській області.

08.05.2025 в період часу з 12 год. 16 хв. по 12 год. 24 хв., було проведено огляд місця події поліцейського службового автомобіля марки Peugeot 301 державний номерний знак НОМЕР_2 на синьому фоні, що знаходився на узбіччі дороги за адресою: Київська область, Фастівський район, село Віта-Поштова, вулиця Довженка, поряд з будинком №1. Під час проведення огляду, у речовому ящику вказаного вище службового автомобіля було виявлено грошові кошти в розмірі 2000 (дві тисячі) гривень, купюрами номіналом 1000 (тисяча) та 500 (п`ятсот) гривень, а саме серії, номер: АЕ 9847825 (тисяча гривень);ХЕ 2863656 (п`ятсот гривень);ЄГ 0555977 (п`ятсот гривень), які були надані ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 в якості неправомірної вигоди працівникам поліції з метою уникнення відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення.

Вищевказані грошові кошти в розмірі 2000 (дві тисячі) гривень, купюрами номіналом 1000 (тисяча) та 500 (п`ятсот) гривень, в присутності понятих було вилучено відповідно до протоколу огляду місця події від 08.05.2025 та упаковано до спеціального пакету «НАЦІОНАЛЬНА ПОЛІЦІЇ УКРАЇНИ» ВУМ 1006212 з пояснювальними написами та підписами понятих.

Відомості за даним фактом СВ ВП №2 Фастівського РУП ГУНП в Київській області внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0000691 від 09 травня 2025 рокуза ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

09.05.2025 вищевказані грошові кошти визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000691 від 09 травня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

У судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти в розмірі 2000 (дві тисячі) гривень, купюрами номіналом 1000 (тисяча) та 500 (п`ятсот) гривень, а саме серії, номер: АЕ 9847825 (тисяча гривень); ХЕ 2863656 (п`ятсот гривень); ЄГ 0555977 (п`ятсот гривень).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7