Справа № 643/7808/25
Провадження № 1-кс/643/2683/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.05.2025 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001479, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, -

встановив:

В провадженні слідчого відділу Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про кримінальне правопорушення у якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001479 від 10.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, тобто напад з метою заволодіння чужим майном, (розбій), поєднаний із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчинений в умовах воєнного стану.

09.05.2025 до Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від БШМД № 1007 (лікар Короткіх) про те, що невстановлена особа 09.05.2025 близько 22:00 за адресою: м. Харків, пр. Тракторобудівників, буд. 95 вчинила розбійний напад, поєднаний із насильством, небезпечним для життя та здоров`я на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заволодівши його особистими речами грошовими коштами у розмірі 20400 доларів США та 500 Євро. (ЖЄО № 17605 від 09.05.2025).

В ході досудового розслідування встановлено, що 13.05.2025 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова задовільнив клопотання про надання дозволу на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

14.05.2022 в період часу з 10:28 до 12:43 старшим слідчим СВ ХРУП №2 ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_6 , проведений обшук за адресою: АДРЕСА_1 в ході якого було виявлено та вилучено: мобільний телефон ТМ Meizu «M612H» серійний номер НОМЕР_1 з IMEI:1) НОМЕР_2 , IMEI:2) НОМЕР_3 , з сім картою НОМЕР_4 ; грошові кошти в сумі 95000 грн., номіналом: 1000 грн. 13 купюр, 500 грн. 102 купюри, 200 грн. 133 купюри, 100 грн. 44 купюри.

Зазначені вище речі були вилучені під час обшуку в ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вищезазначені предмети визнані речовими доказами по даному кримінальному провадженню.

Враховуючи вищевикладене, та той факт, що вилучені під час проведення обшуку об`єкти можуть бути використані як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та в подальшому будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, повернення яких на теперішній час може привести до втрати речових доказів, з метою забезпечення збереження речових доказів, позбавлення можливості їх знищення або переховування, орган досудового розслідування звернувся з даним клопотанням.

Прокурор у судове засідання підтримала клопотання з підстав, у ньому наведених, просила клопотання задоволити.

Представник власника майна, щодо якого вирішується питання про арешт, в судове засідання не з`явився, клопотань та заперечень до слідчого судді не надходило.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не прибуття когось із них у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Суд, заслухавши учасника розгляду матеріалів клопотання, розглянувши саме клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Дане клопотання направлено до суду поштою 16.05.2025, тобто строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Постановою слідчого СВ ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_8 від 14.05.2025 вилучений мобільний телефон ТМ Meizu «M612H» серійний номер НОМЕР_1 з IMEI:1) НОМЕР_2 , IMEI:2) НОМЕР_3 , з сім картою НОМЕР_4 , визнано речовим доказом.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя зауважує, що згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У даному випадку стороною обвинувачення доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого за ознаками засобу вчинення кримінального правопорушення, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки вказане майно може бути використано як доказ у кримінальному провадженні. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню.

Тобто на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

На даний час підставність клопотання про арешт не спростована, що в подальшому не унеможливлює ставити питання про скасування арешту майна в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: мобільним телефоном ТМ Meizu «M612H» серійний номер НОМЕР_1 з IMEI:1) НОМЕР_2 , IMEI:2) НОМЕР_3 , з сім картою НОМЕР_4 , які було вилучено в ході обшуку 14.05.2025 у період часу з 10:28 по 12:43 в квартирі, за адресою: АДРЕСА_1 .

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1