печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.05.2024 року у справі № 757/20079/24-к, у кримінальному провадженні № 0002066 від 03.11.2023 року, -

В С Т А Н О В И В :

25.03.2025 року до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.05.2024 року у справі № 757/20079/24-к, зокрема: на трудові книжки ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , грошові кошти у сумі 3 935 856 грн, 10 081 доларів США, 1 500 Євро та на грошові кошти ОСОБА_3 зазначені в Додатку 5 в сумі 83 200 грн, які були упаковані до сейфпакету FPS 5003120.

В обґрунтування поданого клопотання зазначає, що він не є підозрюваним у даному кримінальному провадженні, а, отже, на даний час, відпала потреба у застосуванні такого заходу забезпечення як арешт, накладеного в рамках кримінального провадження № 0002066 від 03.11.2023.

Представник власника майна - адвокат ОСОБА_8 подав заяву про розгляд справи у його відсутність, клопотання підтримав із зазначених у ньому підстав.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

За таких обставин, слідчий суддя розглянув клопотання у відсутність учасників судового провадження на підставі ст. 26 КПК України.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що Офісом Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0002066 від 03.11.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва у справі №757/20079/24-к від 15.05.2024 задоволено клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 та накладено арешт на трудові книжки ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , та на грошові кошти у сумі 3 935 856 грн, 10 081 доларів США, 1 500 Євро.

Накладаючи арешт на майно, слідчий суддя виходив з того, що є достатні підстави вважати, що майно, на яке просить накласти арешт прокурор, відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, а тому є підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 Кримінального процесуального кодексу України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Як визначено ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Заявник у клопотанні посилається, як на підставу для скасування арешту майна, на те, що у даному кримінальному провадженні йому не повідомлено про підозру, однак, слідчий суддя не вважає це підставою для скасування арешту майна, оскільки арешт майна з підстав, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Також, ОСОБА_3 просить скасувати арешт на грошові кошти, належні, як він зазначає, йому, зазначені в Додатку 5 у сумі 83 200 грн, які були упаковані до сейфпакету FPS 5003120 посилаючись на те, що вони були протиправно вилучені під час проведення обшуку, оскільки зберігати особисті кошти на робочому місці законодавство України не забороняє, крім того, вони зберігались у сейфі, яким користувався останній та ключі від нього мав тільки він, однак з матеріалів клопотання неможливо встановити чи арешт на таке майно накладався, оскільки ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.05.2024 року, у справі № 757/20079/24-к, арешт на таке майно накладено не було.

У той же час, з вказаної ухвали про накладення арешту вбачається, що в кабінеті особи, яка представилась начальником будівельного управління ТОВ "Максімінхаусбуд" () виявлено готівкові кошти у сумі 895 066 грн, які, як зазначено, є необлікованими. У інших приміщеннях, які фактично використовуються службовими особами ТОВ "Максімінхаусбуд" (), ТОВ "Віракс-про" (), ТОВ "Тирос" () виявлено та вилучено готівкові кошти, походження яких невідомо та які є необліковані, зокрема 5 120 доларів США, 91 872 грн, 83 200 грн, 2 865 718 грн, 4 961 доларів США та 1 500 Євро, а у службових приміщеннях компанії забудовника «Пространство» виявлено та вилучено трудові книжки чотирьох осіб, тобто, в ухвалі не міститься жодного посилання на те, що власником вказаного майна є ОСОБА_3 .

З вимог ч. 1 ст. 174 КПК України випливає, що право на подання клопотання про скасування арешту майна має, зокрема, власник або інший володілець майна. Отже, саме на заявникові лежить обов`язок довести наявність права власності на майно, з якого заявник просить зняти арешт.

Таким чином, враховуючи, що з поданих матеріалів клопотання про скасування арешту майна не вбачається належного підтвердження того, що ОСОБА_3 є власником чи володільцем вказаного майна, слідчий суддя вважає, що підстав для скасування арешту не вбачається.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 174, 303, 305-307 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1