Справа № 635/8764/20
Провадження № 1-кп/635/369/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2025 року сел. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_2 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

секретар судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_3 про зменшення розміру застави у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Харківського районного суду Харківської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Від захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 надійшло клопотання про зменшення розміру застави з вісімдесяти до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 42040,25 грн.

Клопотання обґрунтовується тим, що 09.10.202 року на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області ОСОБА_6 було сплачено кошти у сумі 168160,00 грн., внесених у якості застави відносно підозрюваного ОСОБА_4 згідно ухвали Харківського районного суду Харківської області від 20.09.2020 року по справі №635/5965/20 у кримінальному провадженні №0001279 від 18.09.2020. Підозрюваний ОСОБА_4 був звільнений з ДУ «Харківський слідчий ізолятор» у зв`язку із сплатою застави. Обираючи запобіжний захід, слідчий суддя виходив із встановлення ризиків, передбачених п.1,3.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, з метою уникнення передбаченої законом кримінальної відповідальності, здійснювати на потерпілу психологічний або навіть фізичний вплив з метою зменшення провини або відмови від надання викривальних показань, вчинити інші кримінальні правопорушення. Захисник зазначає, що кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 перебуває у суді з серпня 2021 року, тобто майже 4 роки. За цей час обвинувачений довів свою належну процесуальну поведінку та відсутність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, до суду з`являвся своєчасно, у разі поважності причин неявки завчасно повідомляв суд та надавав підтверджуючі докази. Потерпіла не повідомляла прокурора про тиск на неї з боку обвинуваченого чи інших осіб в інтересах обвинуваченого. Крім того потерпіла не з`являється до суду, місцезнаходження її невідоме, цивільний позов не заявлений, що свідчить про втрату інтересу до справи. З моменту вчинення кримінального правопорушення обвинувачений не змінив місця свого проживання, з травня 2023 року йому встановлено 2 групу інвалідності, він перебуває у шлюбі з ОСОБА_7 , отже має стійкі соціальні зв`язки. Враховуючи наявність лише одного ризику, просять зменшити суму застави 20 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка буде достатнім стимулюючим засобом, щоб запобігти заявленим ризикам.

У судовому засіданні захисник обвинуваченого та обвинувачений підтримали заявлене клопотання.

Прокурор заперечувала проти клопотання і просила відмовити у його задоволенні у зв`язку із безпідставністю.

Суд, вислухавши думку учасників, дослідивши матеріали клопотання, вважає, що клопотання про зменшення розміру застави не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що у рамках кримінального провадження № 0001279 від 18.09.2020 ухвалою Харківського районного суду Харківської області до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 168160 грн.

09.10.2020 року ОСОБА_4 був звільнений з ДУ «Харківський слідчий ізолятор» у зв`язку із сплатою застави.

Вирішуючи питання про можливість зменшення розміру застави, суд виходить з того, чи обґрунтовується таке зменшення потребами судового розгляду.

Крім того суд враховує практику Європейського Суду з прав людини, який наголошує, що запобіжний захід має задовольняти вимогу пропорційності, бути необхідним для забезпечення присутності особи в суді, але з урахуванням того чи можуть інші, менш суворі заходи бути достатніми для досягнення цієї мети.

Підставою для зміни запобіжного заходу може бути, зокрема, наявність нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу, зміна обставин підозри, зменшення встановлених ризиків, тощо.

За змістом клопотання захисника підставою для зміни застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави шляхом зменшення її розміру є належне виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків протягом усього строку судового розгляду та міцність соціальних зв`язків.

Однак, зазначені обставини не є для суду новими, та існували на момент винесення ухвали слідчим суддею і були ним враховані при визначенні первісної суми застави 20.09.2020, яка була одразу сплачена заставодавцем.

Будь-яких доказів суттєвої зміни майнового або сімейного стану обвинуваченого, які б виправдовували необхідність зменшення суми застави, матеріали справи не містять. А призначення обвинуваченому інвалідності 2 групи у 2023 році жодним чином не зменшує визначених слідчим суддею ризиків і не є підставою для зменшення суми застави.

Посилання захисника на те, що потерпіла в судові засідання не з`являється тривалий час і цивільний позов нею не заявлений, що свідчить інтересу до справи, не може слугувати підтвердженням відсутності ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки є припущенням сторони захисту. Матеріали справи містять заяву про розгляд справи у її відсутність, розгляд справи по суті тільки розпочався, визначений порядок з`ясування обставин справи і дослідження доказів.

Належне виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, а саме його явка в судові засідання, не свідчить про зменшення або відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які були враховані під час обрання запобіжного заходу, а є результатом застосування до обвинуваченого саме запобіжного заходу у вигляді застави, втрата якої є певним стримуючим важелем, що забезпечує його належну процесуальну поведінку.

Відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається також з урахуванням розміру заподіяної шкоди.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Отже наведені захисником обставини у сукупності із наданими доказами не є достатніми для прийняття рішення про суттєву зміну застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави шляхом зменшення її розміру з вісімдесяти до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням існуючих ризиків, тяжкості та характеру кримінального правопорушення у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , яке є тяжким злочином, даних про його особу, розмір заподіяної шкоди, суд вважає, що визначений ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 20.09.2020 розмір застави є справедливим та достатньою мірою гарантує виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не є при цьому завідомо непомірним для нього.

Керуючись ст.ст. 182, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про зменшення розміру застави у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч.3 ст.185 КК України відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1