Справа № 712/5413/25
Провадження № 1-кс/712/2149/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 квітня 2025 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси, клопотання слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000369 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсон, громадянина України, українця, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, на утриманні дітей не має, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області перебуває кримінальне провадження № 0000369.

За даними матеріалів досудового розслідування, ОСОБА_5 , будучи особою, яка протягом року після засудження за ст. 309 КК України, маючи умисел на незаконне придбання та зберігання без мети збуту особливо небезпечної психотропної речовини PVP, усвідомлюючи суспільну небезпеку свого діяння та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, 07.04.2025, точного часу в ході досудового розслідування встановити не представилося можливим, перебуваючи по вулиці Генерала Момота, навпроти будинку 17 в м. Черкаси, шляхом знахідки, придбав без мети подальшого збуту один полімерний пакетик з вмістом кристалічної речовини білого кольору та з моменту придбання зберігав його при собі для власного вживання без мети збуту.

У подальшому, ОСОБА_5 продовжуючи свій злочинний намір, усвідомлюючи наслідки своїх незаконних дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків свого діяння, маючи умисел на незаконне зберігання без мети збуту раніше придбаної ним, кристалічної речовини, незаконно зберігав її при собі у шкарпетці, котра була одягнена на ньому.

07.04.2025 близько 12 год. 56 хв., перебуваючи навпроти будинку № 1 по вул. Генерала Момота в м. Черкаси, ОСОБА_5 був помічений працівниками поліції, які виконували службові обов`язки по забезпеченню громадського порядку на території м. Черкаси, після чого в ході застосування до останнього превентивних заходів повідомив, що зберігає при собі заборонені в обігу речовини.

Так, 07.04.2025 у період часу з 14 год. 33 хв. до 14 год. 40 хв., в ході затримання ОСОБА_5 , в порядку ст. 298-2 КПК України, останній добровільно видав працівникам поліції із правої шкарпетки, котра була одягнута на ньому, один полімерний пакетик з кристалічною речовиною, яка відповідно до висновку судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів № СЕ-19/124-25/5658-НЗПРАП від 16.04.2025 містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, масою 0,217 г. Після чого виявлений працівникам поліції поліетиленовий пакетик із особливо небезпечною психотропною речовиною було вилучено у якості доказу працівниками.

У ході досудового розслідування було встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше судимий: 08.11.2024 Соснівським районним судом м. Черкаси за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у виді обмеження волі строком на 1 років. На підставі ст. 75 КК України від відбуття покарання звільнений з іспитовим строком на 1 рік.

24.04.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України - незаконне придбання, зберігання особливо небезпечної психотропної речовини без мети збуту, будучи особою, яка раніше вчинила злочин передбачений ст. 309 КК України.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Під час досудового розслідування даного кримінального провадження встановлено наявність обґрунтованих ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) можливе переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, оскільки останній не має постійного місця роботи та джерела доходів, не одружений, не має на утриманні малолітніх дітей, у зв`язку з чим відсутні міцні соціальні зв`язки в населеному пункті де він проживає, разом з цим ОСОБА_5 зареєстрований за межами м. Черкаси та Черкаської області. Крім того, усвідомлюючи що останньому загрожує покарання за вчинений ним злочин у вигляді позбавлення волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду (п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Разом з тим, з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», видано Указ Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні». Відтак, залишаючись без запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваний ОСОБА_5 , з метою уникнення від кримінальної відповідальності за злочин, матиме змогу залишити місце свого проживання та поїхати на непідконтрольну Україні територію.

2) можливе вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, оскільки підозрюваний ніде не працює, не має постійного законного джерела доходів (п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підозрюваний ОСОБА_5 є раніше судимою особою, за злочин пов`язаний із незаконним обігом наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, який перебуваючи на іспитовому терміні підозрюється у вчиненні злочину, за яке законом у передбачено покарання у вигляді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років. Разом з тим, з огляду на результати проведення досудового розслідування можна зробити висновок, що підозрюваний, на шлях виправлення після вчиненого раніше злочину не став, а відтак до нього може бути застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Беручи до уваги вищевикладене, орган досудового розслідування вважає, що наведені ризики не можуть бути мінімізовані жодним іншим запобіжним заходом, аніж тримання під вартою, а тому слідчий за погодженням із прокурором звернувся з указаним клопотанням до слідчого судді.

У судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання та просили застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти клопотання слідчого, просив застосувати відносно підозрюваного менш обтяжливий запобіжний захід ніж триманням під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя робить наступні висновки.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Слідчим суддею установлено, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000369 від 07.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України.

За даними матеріалів досудового розслідування, ОСОБА_5 , будучи особою, яка протягом року після засудження за ст. 309 КК України, маючи умисел на незаконне придбання та зберігання без мети збуту особливо небезпечної психотропної речовини PVP, усвідомлюючи суспільну небезпеку свого діяння та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, 07.04.2025, точного часу в ході досудового розслідування встановити не представилося можливим, перебуваючи по вулиці Генерала Момота, навпроти будинку 17 в м. Черкаси, шляхом знахідки, придбав без мети подальшого збуту один полімерний пакетик з вмістом кристалічної речовини білого кольору та з моменту придбання зберігав його при собі для власного вживання без мети збуту.

24.04.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України - незаконне придбання, зберігання особливо небезпечної психотропної речовини без мети збуту, будучи особою, яка раніше вчинила злочин передбачений ст. 309 КК України.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів.

Щодо наявності ризиків, на які посилався у судовому засіданні прокурор, то ризик втечі ОСОБА_5 чи іншого його ухилення від органу досудового розслідування, не доведено жодним доказом та обґрунтовується лише тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному у випадку доведення його винуватості.

При обранні конкретного запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 слідчий суддя враховує висловлену Європейським судом з питань захисту прав людини презумпцію про те, що за загальним правилом підозрюваний, за виключенням виняткових випадків, не має триматись під вартою.

Отже, таку презумпцію має спростувати в судовому засіданні прокурор, надаючи відповідні докази.

Оскільки наведені прокурором ризики, на думку слідчого судді, можуть бути мінімізовані менш обтяжливим запобіжним заходом, ніж тримання під вартою, то в задоволенні клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід відмовити.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Визначаючи вид запобіжного заходу, який буде достатнім та виправданим заходом для забезпечення запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, враховуючи дані, які характеризують поведінку підозрюваного під час досудового розслідування, обставини вчинення кримінального правопорушення, вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри вважаю, що до ОСОБА_5 доцільно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_2 строком на 2 місяці, оскільки у такий спосіб буде забезпечено пропорційність дотримання балансу між гарантіями виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, дотриманням належної поведінки, усуненням негативних ризиків для кримінального провадження та необхідністю недопущення зайвого втручання у приватне життя.

Крім того, на час дії цього запобіжного заходу на підозрюваного необхідно покласти конкретні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 194, 196, 309, 372 КПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000369 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, строком на 2 місяці до 24 червня 2025 року включно.

На час дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи та зміну контактного номеру телефону;

- не залишати цілодобово місце свого постійного проживання за адресою АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон;

Роз`яснити підозрюваному, що порушення покладених на нього слідчим суддею обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному після її проголошення.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали слідчого судді виготовлено 28 квітня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1