Дата документу 05.05.2025 Справа № 335/1236/25
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний № 335/1236/25 Головуючий в 1 інст. ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/807/334/25 Доповідач в 2 інст. ОСОБА_2
Категорія ст. 303 КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

5 травня 2025 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

за участю заявника ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції),

розглянувши в апеляційному порядку у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Запорізького апеляційного суду провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Орджонікідзевського (на це час - Вознесенівського) районного суду м. Запоріжжя від 18 березня 2025 року, якою залишено без задоволення його скаргу на бездіяльність Запорізької обласної прокуратури щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінальних правопорушень, -

В С Т А Н О В И Л А:

6 лютого 2025 року до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла скарга ОСОБА_6 на бездіяльність Запорізької обласної прокуратури щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінальних правопорушень.

В обґрунтування скарги ОСОБА_6 вказував, що 27 січня 2025 року він подав заяву про злочин, який вчинений секретарем Ленінського районного суду м. Запоріжжя, що полягає у підробці журналу судового засідання та відеозапису.

Просив зобов`язати внести відомості до ЄРДР за його заявою.

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 18 березня 2025 року залишено без задоволення скаргу ОСОБА_6 , з тих підстав, що його заява не містить достатніх та конкретних даних, які б вказували на наявність в діях секретаря судового засідання Ленінського районного суду м. Запоріжжя ознак об`єктивної сторони будь-якого кримінального правопорушення, передбаченого КК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить скасувати оскаржувану ухвалу та винести нову, якою зобов`язати Запорізьку обласну прокуратуру виконати вимоги ст. 214 КПК України.

В обґрунтування скарги вказує, що отримавши заяву про злочин, прокурор зобов`язаний внести відомості до ЄРДР, після чого скерувати заяву за підслідністю відповідно до ст.ст. 216, 218 КПК України, що виконано не було.

У судовому засіданні апеляційного суду ОСОБА_6 підтримав апеляційну скаргу та вказав, що судом не вірно встановлено, що він не надав доказів вчинення злочину, оскільки такі факти ним зазначені у судовому засіданні. Зазначив, що він має відеозапис судового засідання, ним надавались заперечення на журнал судового засідання, в яких він вказував про невірне ведення секретарем 29 жовтня 2024 року журналу судового засідання.

Повідомлений належним чином прокурор до судового засідання апеляційного суду не з`явився, клопотань про відкладення розгляду апеляційної скарги не подавав.

Заслухавши доповідь судді, ОСОБА_6 , перевіривши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги та провівши судові дебати, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30 червня 2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.

Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Також Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа №761/20985/18, провадження 51-8007км18) наголосив, якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правосуддя.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Колегія суддів вважає, що саме такий підхід є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Так, як встановлено колегією суддів, 27 січня 2025 року до Запорізької обласної прокуратури надійшла заява ОСОБА_6 , в якій він зазначив про вчинення секретарем Ленінського районного суду м. Запоріжжя злочину, що полягає у фальсифікації журналу судового засідання, оскільки секретарем змінено дати (а.с. 15).

Із листа Запорізької обласної прокуратури від 29 січня 2025 року випливає, що звернення ОСОБА_6 перенаправлено за належністю до Дніпровської окружної прокуратури, для організації його розгляду (а.с. 14).

Надаючи оцінку вказаним доводам в контексті висновків оскаржуваної ухвали, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що заява ОСОБА_6 не визначає наявності елементів об`єктивної сторони кримінальних правопорушень, передбачених КК України.

Колегія суддів зазначає, що дійсно, у особи, яка подає заяву, відсутній обов`язок наводити в ній всі фактичні обставини певного злочину, оскільки забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінальних правопорушень, зокрема доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладено саме на органи досудового розслідування та є одним із завдань кримінального провадження.

Водночас, як вже зазначалось вище, до ЄРДР вносяться відомості про конкретне кримінальне правопорушення, а не про будь-які дії, які очевидно не містять таких ознак.

Так, враховуючи положення ч. 1 ст. 2, ст. 11 КК України, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.

Об`єктивна сторона злочину - це сукупність ознак, які визначають зовнішню сторону злочину і характеризують суспільно - небезпечне діяння (дію або бездіяльність), його негативні наслідки та причинний зв`язок між діяннями та наслідками, який обумовив настання останніх, а також місце, час, обстановку, спосіб, знаряддя та засоби вчинення злочину.

Таким чином, до Єдиного реєстру досудового розслідування, крім іншого вноситься інформація про сукупність ознак, які свідчили б про вчинення того чи іншого злочину, і дали змогу кваліфікувати дії або бездіяльність, про яку йдеться в повідомленні про злочин, за відповідними статтями кримінального кодексу.

В своїй скарзі до слідчого судді та доданій заяві про вчинення злочину, ОСОБА_6 зазначив про вчинення секретарем Ленінського районного суду м. Запоріжжя злочину, який полягає у фальсифікації журналу судового засідання.

На переконання апеляційного суду, заява ОСОБА_6 не містить об`єктивних даних, які б дійсно могли свідчити про ознаки злочину, що унеможливлює внесення до ЄРДР відомостей про конкретне кримінальне правопорушення.

Крім того, колегія суддів вважає необхідним зазначити наступне.

Так, відповідно до ст. 103 КПК України, журнал судового засідання є однією із форм фіксування кримінального провадження.

Згідно з ст. 108 КПК України, під час судового засідання ведеться журнал судового засідання, в якому зазначаються такі відомості: 1) найменування та склад суду (слідчий суддя); 2) реквізити кримінального провадження та відомості щодо його учасників; 3) дата і час початку та закінчення судового засідання; 4) час, номер та найменування процесуальної дії, що проводиться під час судового засідання, а також передані суду під час процесуальної дії речі, документи, протоколи слідчих (розшукових) дій і додатки до них; 5) ухвали, постановлені судом (слідчим суддею) без виходу до нарадчої кімнати; 6) інші відомості у випадках, передбачених цим Кодексом. Журнал судового засідання ведеться та підписується секретарем судового засідання.

Із поданої ОСОБА_6 заяви про вчинення секретарем Ленінського районного суду м. Запоріжжя злочину не убачається конкретних фактів, які б свідчили або встановлювали обставини вчинення кримінальних правопорушень.

В своїй заяві ОСОБА_6 вказує лише про те, що секретарем судового засідання було не вірно встановлено дату та змінено порядок дій.

Разом з цим, ОСОБА_6 не конкретизовані факти, які як він вважає вказують на фальсифікацію такого процесуального документу як журнал судового засідання.

Більш того, положення КПК України передбачають можливість надання учасниками судового процесу зауваження на журнал судового засідання.

Також слід зазначити, що журнал судового засідання є процесуальним документом, в якому послідовно відображаються лише окремі формальні моменти судового розгляду організаційно-інформативного характеру, орієнтири щодо тих процесуальний дій, які відбувалися у конкретному судовому засіданні по справі, переляк яких чітко окреслений у ст. 108 КПК України.

При цьому, законом не передбачено, щоб журнал судового засідання містив дослідний перебіг усього засідання і це є логічним, оскільки журнал судового засідання не є єдиним засобом фіксування судового процесу.

Більш того, ведення журналу судового засідання здійснюється синхронно із безперервним фіксуванням за допомогою технічних засобів, що й містить дослівне відображення засідання та є невід`ємною частиною судової справи.

В даному ж випадку, ОСОБА_6 взагалі не було зазначено, які саме події було змінено секретарем у журналі судового засідання.

Щодо відеозапису судового засідання, то в заяві про вчинення злочину, ОСОБА_6 взагалі не зазначались такі факти, а вказувалось лише про не згоду зі змістом журналу судового засідання.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді про те, що в заяві ОСОБА_6 не було наведено відомостей, які можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, а тому, викладені в заяві відомості не підлягали внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до положень ст. 214 КПК України.

Крім того, окремо слід звернути увагу на те, що положеннями ч. 1 ст. 218 КПК України передбачено, що досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Нормами ст. 216 КПК України чітко визначено підслідність органів досудового розслідування.

Так, як випливає із матеріалів провадження, заяву ОСОБА_6 , Запорізької обласної прокуратурою було скеровано для її розгляду, в межах компетенції до Дніпровської окружної прокуратури.

Вказані дії уповноважених осіб Запорізької обласної прокуратури щодо перенеправлення заяви про вчинення злочину до іншого органу для її розгляду в межах компетенції, на переконання колегії суддів, не є бездіяльністю.

Ураховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що слідчий суддя прийняв законне і обґрунтоване рішення, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін.

На підставі зазначеного, керуючись ст.ст. 304, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 18 березня 2025 року, якою залишено без задоволення скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність Запорізької обласної прокуратури щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінальних правопорушень, залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4