ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1065/25 Справа № 202/3470/25 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2025 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді-доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції),

захисника ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку дистанційного судового провадження в залі суду в м. Дніпрі матеріали досудового розслідування №0000324 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м.Дніпра від 07 травня 2025 року, про задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Трудолюбівка П`ятихатського району Дніпропетровської області, громадянина України, одруженого, фізичну особу-підприємця, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпра від 07 травня 2025 року, було задоволено клопотання старшого слідчого в ОВС відділу РЗЗС СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу Слобожанської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_8 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України.

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування по 10 червня 2025 року включно, з покладенням на останнього обов`язків передбачених ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя в обґрунтування свого рішення зазначив, що слідчим доведена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, а також доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваного переховуватись від органу досудового слідства та суду у зв`язку з тяжкістю покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення; незаконно впливати на свідків.

Слідчий суддя вважав за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В апеляційній скарзі захисник просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову, якою обрати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

Вважає, що вищевказана ухвала суду є незаконною та підлягає скасуванню.

На думку апелянта, обставини на які посилається сторона обвинувачення, обґрунтовуючи ризики, передбачені ст. 177 КПК України відносно підозрюваного ОСОБА_8 в повній мірі не доведені.

Зазначає, що ОСОБА_8 не переховувався від органів досудового розслідування, сповістив слідчого про зміну місця проживання, однак вказану інформацію не відображено в клопотанні слідчого.

Вважає, що ризик незаконного впливу на свідків не доведено, оскільки відсутні докази вчинення таких дій з боку підозрюваного.

Крім того, слідчим суддею під час винесення ухвали та обрання запобіжного заходу не було враховано військовий стан та наявність повітряних тривог, оскільки залишення місця проживання через повітряну тривогу призводить до порушення ОСОБА_8 покладених на нього обов`язків.

Будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду апеляційної скарги підозрюваний ОСОБА_8 у судове засідання не з`явився.

Під час апеляційного перегляду захисник ОСОБА_7 підтримав доводи апелягійної скарги та наполягав на її задоволенні. Не заперечував проти розгляду справи у відсутність підозрюваного.

Прокурор заперечував проти задоволення апеляційної скарги сторони захисту та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, думки сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на наступне.

Частина 1 статті 404 КПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Стаття 370 КПК України передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, тобто ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом; ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів. Одним з таких заходів є запобіжні заходи.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Згідно вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Рішення слідчого судді має чітко відповідати вимогам КПК України, у відповідності до яких воно постановлюється. В протилежному випадку рішення слідчого судді є незаконним.

У відповідності до ст. 29 Конституції України та ст.ст. 176, 177, 178 КПК України, право на свободу та особисту недоторканість є одним із найбільш значущих прав людини. Слід врахувати те, що обираючи запобіжний захід - тримання під вартою, обмежуються конституційні права і свободи особи, ще до визнання її винуватою у вчиненні злочину, а запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідно до ст. 183 КПК України є винятковим і найбільш суворим запобіжним заходом, і застосовується лише тоді, коли є всі підстави вважати, що інші, менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і його належної поведінки. Застосування запобіжного заходу з іншою метою не допускається.

Слідчий суддя також має вирішити питання щодо можливості обрання альтернативного запобіжного заходу.

За ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби і може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Зазначені вимоги кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту дотримані в повному обсязі та, вирішуючи це питання стосовно підозрюваного ОСОБА_8 , слідчий суддя належно дослідив обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, що передбачені ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий.

Апеляційним переглядом встановлено, що 02 квітня 2025 року до ЄРДР за №0000324 внесені відомості за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ст. 336 КК України.

10 квітня 2025 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, апеляційний суд зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

З наданих суду апеляційної інстанції матеріалів слідує, що під час судового розгляду слідчий суддя з`ясував, що наведені в клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого йому злочину, з чим погоджується колегія суддів з огляду на наявність відповідних доказів наявними в матеріалах доказами, а саме: протоколами допиту свідків, які підтвердили факт причетності ОСОБА_8 до вчиненого кримінального правопорушення, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , яка підтвердила факт укладання фіктивного шлюбу з метою ухилення від мобілізації; довідкою ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо перебування на військовому обліку ОСОБА_8 ; протоколом негласних (розшукових) дій зняття інформації з електронних комунікаційних мереж та іншими матеріалами кримінального провадження.

Перевіряючи доведеність заявлених в клопотанні слідчого ризиків, слідчий суддя врахував, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років, що може спонукати його переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, існує обгрунтоване припущення, що підозрюваний ОСОБА_8 перебуваючи на свободі та маючи доступ до відомостей щодо доказів, наявних в матеріалах досудового розслідування, може вчинити протиправний вплив на свідків у межах даного кримінального провадження. З огляду на шлюбні стосунки з ОСОБА_10 , яка є його законною дружиною, він має реальну можливість схилити її до надання завідомо неправдивих показань або зміни вже наданих свідчень на свою користь. Крім того, підозрюваному достеменно відомі анкетні дані інших свідків, з якими він перебував у довірчих взаєминах до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, що додатково підвищує ризики здійснення незаконного впливу з його боку з метою уникнення кримінальної відповідальності.

При цьому, під час розгляду клопотання, слідчий суддя також врахував, дані про особу ОСОБА_8 та дійшов висновку, що з метою запобігання вказаних ризиків можливо застосувати до підозрюваного домашній арешт з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На переконання колегії суддів, такий висновок в повній мірі відповідає фактичним обставинам кримінального провадження.

Враховуючи наведене, слідчий суддя дійшов правильного висновку, що для запобігання встановленого ризику та для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків буде достатнім запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Доводи апеляційної скарги захисника не спростовують вищевикладених мотивів слідчого судді та апеляційного суду.

Таким чином, порушень вимог кримінального процесуального законодавства, які б слугували підставами для скасування ухвали слідчого судді, не вбачається, застосований слідчим суддею запобіжний захід стосовно підозрюваного ОСОБА_8 відповідає вимогам ст. ст. 177, 178, 194 КПК України, прийняте рішення є обґрунтованим, у зв`язку з чим не підлягає скасуванню, а відтак апеляційну скаргу захисника слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 177-178, 183, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м.Дніпра від 07 травня 2025 року, про задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_8 в межах строку досудового розслідування по 10 червня 2025 року включно, залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4