Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000286 від 04.02.2025, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України,

У С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві за процесуального керівництва прокурорів Подільської окружної прокуратури міста Києва, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000286, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.02.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що група осіб, здійснюють незаконне зберігання, перевезення, пересилання з метою збуту та незаконний збут психотропних речовин на території Подільського району та інших районів міста Києва, перелік котрих визначено постановою № 770 «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів».

Безпосередній збут психотропних речовин учасниками групи здійснювався шляхом передачі з рук в руки покупцям, на території м. Києва. Оплата за придбання яких, здійснювалася шляхом передачі з рук в руки готівкових коштів, а також у безготівковій формі.

Так, у невстановленому слідством місці та у невстановлений слідством час, однак не пізніше 04.06.25, у ОСОБА_4 , повторно виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання з метою збуту особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, з метою особистого збагачення.

З метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на збут особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, Домнич МО за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, однак не пізніше 04.06.25, у невстановленої досудовим розслідуванням особи замовив особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP з метою подальшого збуту третім особам.

04.06.25 приблизно о 18.00 год ОСОБА_4 перебуваючи за адресою м. Київ, вул. Родини Крістерів, 20-Б отримав від невстановленої особи, через поштомат №36397 ТОВ «НОВА ПОШТА», поштове відправлення №9401 із вмістом особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP в особливо великих розмірах, тим самим здійснив незаконне придбання особливо небезпечної психотропної речовини, яку розпочав незаконно зберігати з метою подальшого збуту.

У подальшому, 04.06.2025 у період часу із 19 год. 30 хв. по 19 год. 45 хв. за адресою м. Київ, вул. Родини Крістерів, 20-Б проведено огляд місця події, під час якого виявлено та вилучено особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, масою 554,4 г, яку ОСОБА_4 придбав та зберігав з метою збуту.

Разом з тим, у ході досудового розслідування, 04.06.2025, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно надав працівникам поліції мобільний телефон «MOTO», з абонентськими номерами НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , ІМЕІ1: НОМЕР_3 , ІМЕІ2: НОМЕР_4 , що у подальшому було вилучено.

Орган досудового розслідування вважає, що у вказаному мобільному пристрої міститься інформація, що може бути використана як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема пов`язаного з незаконним збутом наркотичних засобів та психотропних речовин.

Арешт майна допускається, зокрема, з метою збереження речових доказів та у даному випадку накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Слідчим визнано мобільний телефон «MOTO», з абонентськими номерами НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , ІМЕІ1: НОМЕР_3 , ІМЕІ2: НОМЕР_4 , речовим доказом у даному кримінальному провадженні, про що прийнята відповідна постанова.

Враховуючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, потреби досудового розслідування, а також те що накладення арешту може запобігти вищевказаним ризикам, застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження виправдовує ступінь обмеження прав, свобод особи та призведе до виконання завдань кримінального провадження.

Від слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 на адресу суду надійшла заява про розгляд клопотання без його участі в якій слідчий подане клопотання підтримав, просила суд його задовольнити.

Власник майна у судове засідання не з`явився, в заяві на адресу суду просив розгляд клопотання проводити без його участі та вирішити його на розсуд суду.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Метою накладання арешту на майно є збереження речових доказів у кримінальному провадженні, їх подальше дослідження та огляд.

Накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав. Хоча власник обмежується у реалізації всіх правомочностей права власності, такий захід є тимчасовим. Отже, відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна підлягає задоволенню, оскільки стороною обвинувачення доведено необхідність здійснення такого арешту, обґрунтовано правову підставу для його задоволення.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. 167 - 168, 170 - 173, 309 КПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000286 від 04.02.2025, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон «MOTO», з абонентськими номерами НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , ІМЕІ1: НОМЕР_3 , ІМЕІ2: НОМЕР_4 , що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1