Справа № 357/5387/25
У Х В А Л А

30 квітня 2025 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

скаржника ОСОБА_3 ,

представника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 , що діє в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР,

У С Т А Н О В И Л А:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла скарга ОСОБА_4 , що діє в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання його заяви від 10.04.2025.

У скарзі зазначається, що 10.04.2025 ОСОБА_4 звернувся на електронну пошту Білоцерківського РУП ГУНП у Київській області з повідомленням про вчинення кримінального правопорушення. Однак 16.04.2025 адвокату надійшла відповідь про те, що відомості до ЄРДР не внесено.

У зв`язку з зазначеним просить зобов`язати уповноважену особу Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області внести відомості до Єдиного реєстру досудового розслідування та розпочати досудове розслідування за ч. 1 ст. 367 КК України.

В судовому засіданні представник скаржника ОСОБА_4 та скаржник ОСОБА_3 підтримали подану скаргу та просили її задовольнити з підстав, викладених у ній. Представник додатково зауважив, що не має в розпорядженні відомостей щодо посадових обов`язків працівника РТЦК в діяннях якого він вбачає ознаки кримінального правопорушення, однак вважає, що саме в рамках проведення досудового розслідування можливо встановити, чи порушив він свої посадові обов`язки і чи є в цьому ознаки кримінального правопорушення.

Уповноважена особа, бездіяльність якої оскаржується, в судове засідання не з`явилася, про дату і час судового засідання була повідомлена належним чином. Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Розглянувши скаргу та долучені до неї матеріали, заслухавши скаржника та його представника, слідчий суддя дійшла таких висновків.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя наділений повноваженнями судового контролю у кримінальному провадженні. Частиною 1 ст. 9 КПК визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 КПК України. Так, ч. 1 ст. 303 КПК України закріплений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена така бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

З матеріалів провадження вбачається, що скарга подана на бездіяльність уповноваженої особи Білоцерківського РУП ГУНП у Київській області щодо внесення до ЄРДР відомостей, зазначених в заяві ОСОБА_4 від 10.04.2025 про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 367 КК України. Тому слідчий суддя досліджує обставини щодо наявності підстав та дотримання порядку внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань стосовно відомостей про кримінальне правопорушення, передбачене вказаними статтями Кримінального кодексу України.

У відповідності до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення … зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. За змістом цієї норми бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає їх невнесення впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Разом з тим, на підставі ст. 25 КПК України проголошено засаду публічності. Прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. З вказаною нормою кореспондується вимога п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, у відповідності до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. З цими вимогами узгоджуються приписи Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298, зі змінами), з огляду на які до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником, чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність..

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом. Разом з тим, положеннями ст. 3 КПК України визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що внесенню до ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. При чому відомостями, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, є ознаки кримінального правопорушення та ознаки складу такого правопорушення. Для початку досудового розслідування достатньою є мінімально необхідна кількість таких ознак: суспільна небезпечність і протиправність (ознаки правопорушення) та об`єкт і об`єктивна сторона (ознаки складу правопорушення). Разом з тим, відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне. Якщо ж не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато.

За таких обставин, бездіяльність в сенсі Кримінального процесуального кодексу України може мати місце лише у разі:

- надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений відповідними повноваженнями вносити дані до ЄРДР;

- наявність в заяві інформації, яка свідчить про ознаки кримінального правопорушення;

- невнесення відомостей за заявою, яка надійшла уповноваженому суб`єкту і містить ознаки кримінального правопорушення, протягом 24 годин.

Розглянувши подані скаржником до матеріалів скарги документи, слідчий суддя встановила таке.

Як вбачається із поданої скарги, ОСОБА_4 звернувся до Білоцерківського РУП ГУНП у Київській області з заявою від 10.04.2025 про що свідчить зокрема відповідь заступника начальника поліції з превентивної діяльності ОСОБА_6 від 16.04.2025 «Про результати розгляду звернення».

Описуючи обставини кримінальних правопорушень, передбачені ч. 1 ст. 367 КК України, заявник зазначає, що чоловік ОСОБА_5 зник безвісті при виконанні бойового завдання, у зв`язку з чим остання отримувала грошове забезпечення. Однак з 20.02.2025 через службову недбалість працівника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 . ОСОБА_5 не отримує грошове забезпечення в повному обсязі. Така недбалість виникла внаслідок неперевірки зазначеним працівником факту смерті батька чоловіка заявниці, якому наразі також нараховується частина грошової нагороди.

Слідчий суддя зауважує, що ч. 1 ст. 367 КК України встановлює відповідальність за службову недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

При цьому під службовою недбалістю слід розуміти невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

Крім того, необхідною складовою цього кримінального правопорушення є завдання істотної шкоди. Пунктом 3 приміки до ст. 364 КК України передбачено, що істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Пункт 5 підрозділу 1 розділу XX Податкового Кодексу України передбачає, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Відповідно до п.п. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 Податкового кодексу України, податкова соціальна пільга (неподатковий мінімум доходу громадян) дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» передбачає, що розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01.01.2025 становить 3028 грн, тобто неоподаткований мінімум доходів громадян для кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень становить 1514 грн на 2025 рік. Відповідно істотною в розумінні ст. 367 КК України є шкода, що перевищує розмір у 151 400 грн.

Водночас з поданої ОСОБА_4 заяви про вчинення кримінального правопорушення та його пояснень в судовому засіданні вбачається, що на думку ОСОБА_5 вона не доотримує з березня 2025 року грошову винагороду за безвісти зниклого чоловіка у розмірі 30 000 грн щомісяця, що станом на день звернення (10.04.2025) до Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області не перевищило встановлену для кримінальної відповідальності межу. Крім того, з поданого повідомлення не вбачається за можливе встановити які саме з існуючих у працівника РТЦК та СП обов`язків останній не виконав, і як саме це пов`язано з нарахуванням грошової винагороди, яку вказаний працівник не здійснює.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: ...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Отже, у вказаній заяві очевидно відсутні відомості, що свідчать або можуть свідчити про вчинене кримінальне правопорушення, і така заява в розумінні ст. 214 КПК України не зумовлює обов`язок слідчого, прокурора внести викладені в ній відомості до ЄРДР.

Відповідно до ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Відсутність у матеріалах скарги інформації, яка свідчить про вчинення кримінального правопорушення, зумовлює відмову у задоволенні скарги.

Керуючись ст. 25, 26, 214, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

У задоволені скарги ОСОБА_4 , що діє в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області щодо невнесення відомостей до ЄРДРвідмовити.

2. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

3. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошений 05.05.2025.

Слідчий суддяОСОБА_8