Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2195/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000098 від 10.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000098 від 10.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, яке вилучено у ході проведення особистого обшуку у ОСОБА_4 , з встановленою забороною його використання та відчуження.

Клопотання мотивоване тим, що відділом дізнання Подільського УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000098 від 10.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.02.2025 за адресою: АДРЕСА_1, працівниками поліції було затримано гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого в ході проведення особистого обшуку було виявлено та в подальшому вилучено 4 зіп-пакети з речовиною рослинного походження, а також мобільний телефон марки «Айфон» IMEI НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , чорного кольору.

Опитаний за даним фактом гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , пояснив, що 10.02.2025 перебуваючи за місцем проживання та користуючись вказаним мобільним телефоном в месенджері «Телеграм» знайшов оголошення про продаж наркотичних речовини, після чого здійснив замовлення, оплативши при цьому грошові кошти в сумі 15000 грн.

11.02.2025 дізнавачем ВД Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 винесено постанову про визнання речовими доказами мобільного телефону марки «Айфон» IMEI НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , чорного кольору.

Посилаючись на те, що в органу досудового розслідування є підстави вважати, що вилучені речі є матеріальними об`єктами, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та на те, що у разі повернення тимчасово вилученого телефону гр. ОСОБА_4 може переховувати вказане майно, що унеможливить проведення судових експертиз, прокурор скерував клопотання про арешт майна як речових доказів.

В судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі та зазначив, що просить клопотання задовольнити.

Власник майна, щодо якого обов`язок повідомлення про дату, час та місце розгляду клопотання було покладено судом на прокурора, в судове засідання не з`явився.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

У провадженні ВД Подільського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000098 від 16.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

10.02.2025 у ході проведення особистого обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено: 4 зіп-пакети з речовиною рослинного походження, а також мобільний телефон марки «Айфон» IMEI НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , чорного кольору.

Постановою слідчого від 11.02.2025р. вказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Матеріали клопотання свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу, оскільки є об`єктом матеріального світу за допомогою якого ймовірно вчинено кримінальне правопорушення, має відношення до кримінального провадження, і може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин, зважаючи на доведеність існування ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, наявні підстави для накладення арешту на перелічене вище майно з метою забезпечення збереження речових доказів, дієвості та об`єктивності досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 170, 172-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000098 від 10.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні № 0000098 від 10.02.2025, а саме: мобільний телефон марки «Айфон» IMEI НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , чорного кольору що вилучений дізнавачем відділу дізнання Подільського УП ГУНП у м. Києві лейтенантом поліції ОСОБА_6 , 10.02.2025 за адресою: АДРЕСА_1, в ході затримання гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з встановленою забороною його використання та відчуження.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1