У Х В А Л А

Іменем України

05 грудня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про часткове скасування арешту у кримінальному провадженні №0001842 від 11.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, в якому просив частково скасувати арешт на велосипед марки «LEON», чорно-сірого кольору, накладений в межах кримінального провадження № 0001842 від 11.11.2024, передавши його на відповідальне зберігання власнику.

Клопотання мотивовано тим, що в провадженні Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області перебувають матеріали кримінального провадження №0001842 від 11.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

13.11.2024 старший слідчий Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 звернувся до Вінницького міського суду Вінницької області з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме на велосипед марки «LEON», чорно-сірого кольору, який було вилучено 12.11.2024 в ході проведення огляду місця події у ОСОБА_5 .

В подальшому, ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 15.11.2024 по справі №127/37477/24 клопотання старшого слідчого Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 було задоволено та накладено арешт на велосипед марки «LEON», чорно-сірого кольору.

Як зазначається заявником, враховуючи засади розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для особи, яка являється потерпілою у даному кримінальному провадженні, останній вважає недоцільним подальше зберігання велосипеда у відділі поліції.

На підставі викладеного заявник звернувся до суду з даним клопотанням та просив частково скасувати арешт та передати велосипед на відповідальне зберігання власнику.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак 05.12.2024 звернувся до суду з заявою про розгляд справи у його відсутність, у якій також зазначив, що вимоги клопотання підтримує в повному обсязі.

Слідчий ОСОБА_4 в судове засідання також не з`явився, однак 05.12.2024 звернувся до суду з заявою в якій просив розгляд справи проводити у його відсутність, у якій також зазначив про те, що при ухваленні рішення покладається на розсуд суду.

Разом з тим, суду надано для огляду матеріали кримінального провадження №0001842.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали, оглянувши матеріали кримінального провадження №0000138 дійшов висновку про наявність підстав для його задоволення, з огляду на таке.

Згідно зі статтею 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини першої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як слідує з матеріалів справи та встановлено судом, в провадженні Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області перебувають матеріали кримінального провадження №0001842 від 11.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

З витягу з ЄРДР за №0001842 від 11.11.2024 слідує, що «10.11.2024 до Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення від ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 жит. АДРЕСА_1 , про те, що невідома особа перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом вільного доступу скоїла крадіжку велосипеда марки LEON чорно-сірого кольору, чим завдала матеріального збитку заявнику».

12.11.2024 у дворі будинку за адресою: АДРЕСА_3 , за участі ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 , було проведено огляд місця події, який на підставі добровільної видачі надав працівникам поліції велосипед марки «LEON», чорно-сірого кольору, який йому 11.10.2024 продав невідомий чоловік за грошові кошти в сумі 2000 грн.

Постановою слідчого від 12.11.2024 велосипед марки «LEON», чорно-сірого кольору, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0001842 від 11.11.2024.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 13.11.2024 по справі №127/37477/24 накладено арешт на велосипед марки LEON чорно-сірого кольору.

З висновку експерта Вінницького відділення Київського НДІСЕ від №3229/24-21 від 13.11.2024 (судова товарознавча експертиза) вбачається, що: «1. Ринкова вартість наданого на дослідження велосипеда торгової марки «LEON» моделі «TN90 29» чорно-сірого кольору станом на момент вчинення кримінального правопорушення 10.11.2024 складала 9242,00 грн. (дев`ять тисяч двісті сорок дві грн 00 коп.)»

Отже, з матеріалів оглянутого кримінального провадження встановлено, що при здійсненні досудового розслідування слідчим належним чином та в повному обсязі вчиняються слідчі (процесуальні) дії з метою забезпечення об`єктивного, повного та неупередженого розслідування та встановлення усіх обставин кримінального правопорушення.

Зокрема, слідчим проведено огляди місця події, допит потерпілого, допит свідків, пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, відібрано пояснення, призначено судову товарознавчу експертизу та її висновок долучено до матеріалів кримінального провадження.

При цьому, на даний час у кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В той же час, з досліджених в судовому засіданні матеріалів встановлено, що велосипед марки «LEON», чорно-сірого кольору, на даний час, знаходиться у відділі поліції, та жодних слідчих (процесуальних) дій з ним не проводиться та не планується проводитися, оскільки усі необхідні слідчі дії уже проведенні.

З матеріалів справи також слідує, що викрадений, а потім віднайдений велосипед марки «LEON», чорно-сірого кольору, належить ОСОБА_3 , який являється потерпілим у даному кримінальному провадженні.

Як зазначалося вище, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З матеріалів справи та кримінального провадження судом встановлено, що арешт на велосипед марки «LEON», чорно-сірого кольору, накладено обґрунтовано.

Однак, враховуючи засади розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (п. 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК), суд вважає недоцільним подальше зберігання велосипеду у відділі поліції.

Відповідно до частини першої статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти України» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересам та правомірною метою, а з іншого боку - вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Відповідно до частини п`ятої статті 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт; підставу застосування арешту майна; перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

Враховуючи вищевикладене, зокрема те, що всі необхідні дії, щодо велосипеда уже проведенні, перебування велосипеда у відділі поліції порушує права власника на використання його в інтересах сім`ї, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовольнити та зобов`язати старшого слідчого Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 велосипед марки «LEON», чорно-сірого кольору, передати на відповідальне зберігання власнику - ОСОБА_3 , з правом його використання, однак без права відчуження.

Враховуючи наведене, керуючись ст. ст. 98, 170, 173, 174, 309, 372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про часткове скасування арешту у кримінальному провадженні №0001842 від 11.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити.

Зобов`язати старшого слідчого Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 або іншу уповноважену особу у кримінальному провадженні №0001842 від 11.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, велосипед марки «LEON», чорно-сірого кольору, передати на відповідальне зберігання власнику - ОСОБА_3 , з правом його використання, однак без права відчуження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя