Справа № 202/8479/24
Провадження № 1-кс/202/2429/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене начальником другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000324 від 03.04.2024 року у відношенні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Першотравенськ, Синельниківського р-ну, Дніпропетровської області, громадянина України, який з 22.07.2022 року перебуває на військовій службі, з 01.09.2022 призначений на посаду Старшину роти матеріально-технічного забезпечення військової частини НОМЕР_1 783 Бригади охорони Державної спеціальної служби транспорту, має військове звання старший-сержант, наразі є командиром взводу матеріально-технічного забезпечення роти матеріально-технічного забезпечення військової частини НОМЕР_1 783 Бригади охорони Державної спеціальної служби транспорту, маючого на утриманні малолітню дитину, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, в якому просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави, поклавши на нього наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду, за винятком службової необхідності;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у цьому кримінальному провадженні.

Клопотання вмотивовано тим, що слідчими слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000324 від 03.04.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст.191, ч. 3 ст. 368 КК України.

Нагляд за додержанням законів у кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва здійснюється групою прокурорів Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону.

31.03.2025 року у порядку ст. ст. 276-278 КПК України ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України.

Злочинна діяльність ОСОБА_6 полягає у виконанні вказівок ОСОБА_8 та ОСОБА_9 щодо незаконного заволодіння бюджетними коштами Міністерства оборони України. Він формував списки військовослужбовців, які нібито охороняли залізничний тунель, включаючи себе, хоча фактично охорона не здійснювалася. Також ОСОБА_10 отримував частину безпідставно виплачених військовим додаткових винагород, перерозподіляючи їх серед учасників організованої групи. Діяльність цієї групи, очолюваної ОСОБА_8 , полягала у зловживанні службовим становищем та підробці офіційних документів для отримання незаконних виплат.

В ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню виникла необхідність у застосуванні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави, оскільки відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлена наявність ризиків, передбачених пп. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, може незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного, у цьому кримінальному провадженні, може вчинити інше (аналогічне) кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Слідчий вказує, що наразі доцільно застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді застави, а тому він звернувся до слідчого судді з даним клопотанням.

В ході розгляду прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини, наявність обґрунтованої підозри та обґрунтованих ризиків, зазначивши про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, посилаючись на тяжкість вчиненого злочину, суспільну небезпеку, завдану шкоду в сумі 2 300 000,00 грн., у зв`язку з чим просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 270 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 817 560,00 гривень. Зазначив, що застава саме в такому розмірі здатна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, оскільки він неодноразово отримував грошові винагороди, тому розмір застави є співмірним.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри, недоведеність ризиків, які жодним чином не підкріплені матеріалами кримінального провадження. Щодо ризику переховування зазначив, що органу досудового розслідування та прокурору достеменно відомо, що ОСОБА_6 є військовослужбовцем, який проходить службу у в/ч НОМЕР_1 , йому повідомлено про підозру, станом на сьогодні він від слідства не ухилявся, а тому цей ризик вважає недоведеним. Також, на робочому місці ОСОБА_6 був проведений обшук, в ході якого не було вилучено ніяких предметів і документів, а тому ризик схову, знищення, спотворення речових доказів також недоведений. Крім того, ОСОБА_6 наразі не здійснив жодних дій щодо незаконного впливу на свідків, маючи можливість самовільно залишити місце служби після повідомлення про підозру ОСОБА_6 не вчинив жодного правопорушення та не має наміру його вчиняти. За таких обставин, вважає ризики надуманими та такими, що ґрунтуються на припущеннях. Просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Крім того, просив врахувати його міцні соціальні зв`язки, а саме те, що ОСОБА_6 є ВПО, одружений, має на утриманні малолітню дитину, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.

Вислухавши доводи сторін, дослідивши надані докази, слідчий суддя прийшов до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України, та вручення стороні захисту копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, здійснено з дотриманням строків, передбачених ч. 2 ст. 278 КПК України та ч. 2 ст. 184 КПК України відповідно.

Встановлено, що слідчими слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000324 від 03.04.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст.191, ч. 3 ст. 368 КК України, що підтверджене витягом з ЄРДР та іншими матеріалами доданих до клопотання.

31.03.2025 року ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України.

Щодо доводів сторони захисту щодо необґрунтованості підозри, слідчий суддя зазначає, що на даній стадії кримінального провадження судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання або продовження відповідного запобіжного заходу, а тому суд не може давати оцінку допустимості та належності доказів, зібраних органом досудового розслідування, оскільки справа не розглядається судом по суті пред`явленого обвинувачення.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 р. у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 р., «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 р.).

Із доданих до клопотання доказів вбачається, що є всі підстави вважати що підозрюваний може бути причетний до вчинення кримінального правопорушення, а тому на цій стадії процесу підозра є обґрунтованою.

До таких висновків слідчий суддя прийшов проаналізувавши надані до клопотання докази, а саме витяг з ЄРДР, протоколи проведених негласних слідчих дій, висновки експерта, речові докази, а також інші матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Слідчим суддею звертається увага на те, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто, в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Слідчим та прокурором доведено існування наступних ризиків, передбачених п.п1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком до дванадцяти років, тому, враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, підозрюваний усвідомлює невідворотність покарання за вчинене кримінальне правопорушення та з метою уникнення відповідальності, може переховуватись від досудового розслідування та суду;

- підозрюваний може незаконно впливати на свідків, у цьому кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_6 у зв`язку із обранням статусу підозрюваного, та отримання можливості ознайомлюватися із матеріалами кримінального провадження, відомі особисті дані та місце проживання свідків у даному кримінальному провадженні, а тому є всі підстави вважати, що існує обґрунтований ризик незаконного впливу як на свідків, з метою перешкоджання їх з`явлення, шляхом залякування, умовляння, пропонування неправомірної вигоди.

Заявлений ризик знищення, схову або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають доказове значення в цьому кримінальному провадженні, на думку слідчого судді, спростовується тим, що підозрюваний займає посаду старшини роти в обов`язки якого входить зберігання зброї, ведення ротного господарства, а тому він не має доступу до документів, які б свідчили про вчинення злочину. Крім того, у військовій частині були проведенні обшуки, в ході яких були вилучені речі та документи, що на думку слідчого мали значення для справи , ці докази перебувають в розпорядженні слідчого і підозрюваний не має доступу до них, щоб знищити, спотворити або сховати.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення слідчий суддя вважає необґрунтованим, оскільки підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, що свідчить про те, що вказаний ризик є недоведеним.

Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що: підозрюваний ОСОБА_6 є ВПО, одружений, має на утриманні малолітню дитину, має постійне місце проживання та роботи, раніше не судимий.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 року, суд зазначив: «п.78. Гарантії передбачені п.3 ст.5 Конвенції покликані забезпечить не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, вказана сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, чи дій проти поручителів, у випадку його відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Більше того, сума застави повинна бути належним чином обґрунтована в рішенні суду, а також повинно бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого».

Така ж позиція щодо помірності розміру грошової застави міститься і в рішенні по справі «Єлоєв проти України», а саме: закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватись слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами зокрема є майновий та сімейний стан підозрюваного. Європейський суд з прав людини, неодноразово наголошував на тому, що непомірний розмір застави з статками (майновим станом) підозрюваного, є лише формальним виконанням вимог Європейської конвенції з прав людини, тому у своїх рішення суди повинні керуватись також розмірами прибутків підозрюваного. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, що загроза її втрати утримувало підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язків, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людяного проживання».

З урахуванням обставин кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що застава у межах, які визначені п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України може забезпечити належну поведінку підозрюваного та уникненню ризиків, встановлених п.п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240,00 грн., з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України.

Саме такий розмір застави, на переконання слідчого судді, буде тим стимулюючим фактором, який стримуватиме підозрюваного від реалізації наявних ризиків. Такий розмір застави є розумним з огляду на необхідність виконання завдань кримінального провадження та не є завідомо непомірним для підозрюваного.

На підставі викладеного, слідчий суддя прийшов до висновку про задоволення клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави.

За таких обставин, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132, 176-178, 182, 193, 194 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240,00 грн. (двісті сорок дві тисячі двісті сорок гривень), які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, отримувач коштів: ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, банк отримувача: Держказначейська служба України м. Київ, рахунок отримувача: UA0017442, призначення платежу: застава, № ухвали суду, П.І.Б. платника застави, , Код банку отримувача (МФО) 820172.

Покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду, за винятком службової необхідності;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у цьому кримінальному провадженні.

Вказані обов`язки покладаються на підозрюваного строком на два місяці.

У разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В іншій частині клопотання відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1