Справа № 953/1574/25
Провадження № 1-кс/953/1611/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000276 від 17.02.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України,

в с т а н о в и в:

25 лютого 2025 року прокурор Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у вищезазначеному кримінальному провадженні, в якому прокурор просить:

накласти арешт на тимчасово вилучене майно 17.02.2025 у період часу з 23:16 по 00:29 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході проведення огляду місця події, а саме на:

- ноутбук ТМ «ASUS» моделі G512 LI, S/N- M1NRKD00319601D, у корпусі чорного кольору з наявними на кришці написами у вигляді двох яблук білого кольору та зарядний пристрій чорного кольору з написом «ASUS»; скляні пляшки зеленого кольору, з написами «Stella Artois», у кількості чотирьох штук; серветки білого кольору з наявними на них плямами бурого кольору; два розпакованих презервативи, на одному з яких наявна речовина білого кольору з двома відкритими обгортками з написом «Durex»; дві залізні банки червоного кольору з написом «Revo»; труси чоловічі блакитного кольору з биркою «Under wear», яке на праві приватної власності належить підозрюваному ОСОБА_4 із забороною відчуження та розпорядження;

- пластикову іграшку у вигляді «миші синьо-білого кольору зі скринею коричневого кольору» та флакон, ймовірно від помади, біло-бордового кольору, з написом білого кольору «Nivea», яке на праві приватної власності належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , законним представником якої є її рідна мати ОСОБА_6 із забороною відчуження та розпорядження.

Місцем зберігання вказаного майна, після проведення необхідного комплексу досліджень, прокурор просила визначити кімнату зберігання речових доказів Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, буд. 49.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначила таке.

Слідчим відділом Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000276 від 17.02.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 17.02.2025 до ЧЧ Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_6 , в якій остання повідомляє про факт зґвалтування її рідної малолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке мало місце 17.02.2025 близько 14:00 за адресою: АДРЕСА_1 , було вчинене з боку чоловіка на ім`я ОСОБА_7 , який вчинив дії сексуального характеру, пов`язані із вагінальним та оральним проникненням в тіло її доньки з використанням геніталій без добровільної згоди потерпілої особи.

17.02.2025 у період часу з 23:16 по 00:29, в ході проведення огляду місця події в рамках даного кримінального провадження за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено вищезазначене майно.

Органом досудового розслідування встановлено, що власниками вказаного майна є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , законним представником якої є її рідна мати ОСОБА_6 .

Прокурор зазначає, що вищезазначене майно є предметом вчинення кримінального правопорушення, об`єктом вищезазначених кримінально протиправних дій та відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України є речовими доказами в даному кримінальному провадженні. Так, воно було визнано постановою слідчого від 18.02.2024 речовими доказами в даному кримінальному провадженні. Окрім того, прокурор стверджує, що зазначене майно відповідає критеріям, передбаченим ч. 2 ст. 167 КПК України. У подальшому при проведенні досудового розслідування зазначене майно потрібне стороні обвинувачення для проведення ряду процесуальних та слідчих (розшукових) дій, та запобігання можливостям його приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження, тож прокурор стверджує, що на нього необхідно накласти арешт з метою його збереження відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Прокурор про дату, час та місце судового засідання був належним чином у встановленому законом порядку повідомлений, у судове засідання не з`явився, надав слідчому судді заяву про розгляд клопотання за його відсутності. В заяві зазначив, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовільнити.

Законний представник власника тимчасово вилученого майна ОСОБА_6 та власник тимчасово вилученого майна ОСОБА_5 були про дату, час та місце судового засідання належним чином у встановленому законом порядку повідомлені, в матеріалах справи міститься заява про розгляд клопотання за їх відсутності. В заяві ОСОБА_6 зазначила, що клопотання прокурора підтримує та просить його задовільнити.

Власник майна ОСОБА_4 про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку. Надав слідчому судді заяву, в якій просив здійснювати розгляд клопотання за його відсутності. В заяві зазначив, що клопотання прокурора вважає необгрунтованим та заперечує проти його задоволення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, висновує про наявність підстав для задоволення клопотання.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій; гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, прокурором доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до статей 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказів, що мають важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження; існують розумні підстави вважати, що воно могло зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, наявні ризики, передбачені абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, а також в подальшому існує необхідність у проведенні з ним ряду процесуальних та слідчих (розшукових) дій.

Окрім того, 18.02.2025 постановою слідчого вищезазначене майно було визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Отже, слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя не вбачає наявності будь-яких негативних наслідків, які б переважали інтереси держави, а тому таке втручання у права та інтереси власників майна є виправданим.

Разом з цим, згідно з ч.2 ст.168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Так, зокрема, прокурором обґрунтовано необхідність накладення арешту на вищезазначений вилучений під час проведення огляду місця події ноутбук, оскільки він відповідає критеріям, визначеним в ст.98 КПК України, може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час даного кримінального провадження, наявна постанова слідчого про визнання його речовим доказом.

Власники арештованого майна та законний представник власника майна не позбавлені права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, передбаченому абз.2 ч.1 ст.174 КПК України, в якому визначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

18.02.2025 у період часу з23:16 по 00:29 в рамках даного кримінального провадження було вилучено в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 вищезазначене майно.

18.02.2025 прокурор Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 направила засобами поштового зв?язку до суду клопотання про арешт вищезазначеного майна, яке надійшло до суду 19.02.2025.

20.02.2025 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова постановлено ухвалу відповідно до якої клопотання про арешт майна повернуто прокурору зі встановленням строку в сімдесят дві години для усунення недоліків. Вказана ухвала отримана прокурором 24.02.2025.

Відповідно, клопотання про арешт майна відповідає вимогам ч. 2 ст.171 КПК України та подано прокурором до суду у строк, визначений ч.5 ст.171 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, з метою запобігання можливостям пошкодження, псування, зникнення, втрати, використання зазначеного в клопотанні майна, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, що відповідає положенням ч.1 ст.170 КПК України.

Керуючись ст. ст. 84, 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Задовольнити клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000276 від 17.02.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно 17.02.2025 у період часу з 23:16 по 00:29 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході проведення огляду місця події,а саме на:

- ноутбук ТМ «ASUS» моделі G512 LI, S/N- M1NRKD00319601D, у корпусі чорного кольору з наявними на кришці написами у вигляді двох яблук білого кольору та зарядний пристрій чорного кольору з написом «ASUS»; скляні пляшки зеленого кольору, з написами «Stella Artois», у кількості чотирьох штук; серветки білого кольору з наявними на них плямами бурого кольору; два розпакованих презервативи, на одному з яких наявна речовина білого кольору з двома відкритими обгортками з написом «Durex»; дві залізні банки червоного кольору з написом «Revo»; труси чоловічі блакитного кольору з биркою «Under wear», яке на праві приватної власності належить підозрюваному ОСОБА_4 шляхом встановлення заборони відчуження та розпорядження;

- пластикову іграшку у вигляді «миші синьо-білого кольору зі скринею коричневого кольору» та флакон, ймовірно від помади, біло-бордового кольору, з написом білого кольору «Nivea», яке на праві приватної власності належить ОСОБА_5 , законним представником якої є її рідна мати ОСОБА_6 шляхом встановлення заборони відчуження та розпорядження.

Місце зберігання вищезазначеного арештованого майна визначити за органом досудового розслідування - СВ Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області.

Роз`яснити прокурору його відповідальність за зберігання арештованого майна.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1