провадження № 1-кс/294/452/25
справа № 294/462/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2025 року м. Чуднів

Слідчий суддя Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання начальника СД ВП №2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, подане в рамках кримінального провадження за №0000011 від 20.03.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Чуднівського районного суду Житомирської області надійшло клопотання начальника СД ВП № 2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області про накладення арешту на речі, вилучені 19.03.2025 у ОСОБА_4 , при проведенні огляду місця події за адресою: ділянка місцевості поблизу будинку №32-А по вул. Небесної Сотні в смт. Романів Житомирського району Житомирської області.

В обґрунтування клопотання покликається на те, що 19.03.2025 близько 16 год 50 хв поблизу будинку №32-А по вул. Небесної Сотні в смт. Романів Житомирського району Житомирської області працівниками поліції виявлено військовослужбовця ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який незаконно зберігав при собі зіп-пакет з сипучою кристалічною речовиною, зовні схожою на психотропну речовину та зіп- пакет з сухою рослинною масою зовні схожою на наркотичний засіб.

19.03.2025 під час проведення огляду місця події за вище вказаною адресою у ОСОБА_4 виявлено і вилучено: зіп-пакет з сипучою кристалічною речовиною, зіп-пакет з сухою рослинною масою, поліетиленовий пакет посилки ТОВ «Нова пошта» №0899, квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки № від 19.03.2025, чек переказу коштів № від 19.03.2025, мобільний телефон «Motorola Moto g24» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , з сім-картою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» № НОМЕР_3 , які визнано речовими доказами.

Досудовим розслідуванням встановлено, що виявлена та вилучена сипуча кристалічна речовина у зіп-пакеті являється психотропною речовиною «PVP», суха рослинна маса являється наркотичним засобом «Канабіс», які ОСОБА_4 з використанням свого мобільного телефону ««Motorola Moto g24» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , з сім-картою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» № НОМЕР_3 , прибав у невідомої особи через соціальну мережу «Telegram», які 19.03.2025 отримав посилкою у поштоматі ТОВ «Нова пошта» №0899 по вул. Медична в смт. Романів.

На даний час ОСОБА_4 , у фактичному володінні якого на момент вилучення перебували вищезазначені речі, знаходиться на лікуванні в КНП «Романівська лікарня» по вул. Медична, 2 в смт. Романів Житомирського району Житомирської області.

У судове засідання дізнавач не з`явився, однак через канцелярію суду подав заяву, в якій просить проводити розгляд клопотання без його участі, просив таке задовольнити.

Володілець вилученого майна у судове засідання не з`явився, про час, день та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Вирішуючи питання про накладення арешту на вказане у клопотанні майно, слідчий суддя виходить з наступного.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам статті 171 КПК України.

За змістом статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є, зокрема, доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частини 2 та 3 ст. 170 КПК України визначають, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 вказаної статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В ході розгляду клопотання встановлено, що майно, яке просить арештувати слідчий, в силу положень статтей 167, 168 КПК України є тимчасово вилученим майном, яке обґрунтовано визнано у кримінальному провадженні №0000011 речовими доказами на підставі постанови начальника сектору дізнання ВП № 2 Житомирського РУП № 1 ГУНП в Житомирській області від 20.03.2025, а тому це майно відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

Зважаючи на те, що встановлено наявність правових підстав для накладення арешту на майно, а саме: з метою забезпечення збереження його як речових доказів, враховуючи те, що воно зберігає на собі сліди скоєного злочину, а також зважаючи на наявність ризиків, що його може бути приховано, пошкоджено, зіпсовано чи знищено, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання про накладення арешту на майно.

Крім того, необхідність накладення арешту на майно, яке визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000011, обумовлена тим, що застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження надасть можливість провести належне розслідування кримінального провадження за ч. 1 ст. 309 КК України, забезпечить виконання вимог ст.ст. 2, 9, 28, 94 КПК України щодо реалізації завдань кримінального провадження, забезпечення повного, всебічного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, надання їм належної правової оцінки та прийняття законного і обґрунтованого рішення.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 28, 98, 94, 107, 131, 170-173, 395 Кримінального процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання начальника СД Відділення поліції № 2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000011 від 20.03.2025 за ч. 1 ст. 309 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: зіп-пакет з сипучою кристалічною речовиною, зіп-пакет з сухою рослинною масою, поліетиленовий пакет посилки ТОВ «Нова пошта» №0899, квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки № від 19.03.2025, чек переказу коштів № від 19.03.2025, мобільний телефон «Motorola Moto g24» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , з сім-картою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» № НОМЕР_3 вилучені 19.03.2025 у ОСОБА_4 при проведенні огляду місця події за адресою: ділянка місцевості поблизу будинку №32-А по вул. Небесної Сотні в смт. Романів Житомирського району Житомирської області.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали надіслати слідчому, особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_5