Справа № 761/1627/25
Провадження № 1-кс/761/1851/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваної ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання старшого слідчого 4 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_7 , погоджене прокурором третього відділу управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях органів безпеки Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 ,

про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Лишнівка Маневицький р-н Волинська обл., українки, громадянки України, з вищою освітою, незаміжньої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 332 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 14.06.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000532,

установив:

14.01.2025 старший слідчий 4 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_7 звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням (вх. № 3788) погодженим з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 332 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 14.06.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000532.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий ОСОБА_7 зазначив про таке.

Слідчими Головного слідчого управління Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000532 від 14.06.2024, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 332 КК України, та за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255 та ч. 1 ст. 366 КК України.

За версією органу досудового розслідування, громадянка України ОСОБА_6 , не пізніше середини липня-початку серпня 2022-го року, перебуваючи у закладі громадського харчування «Noble» за адресою: м. Луцьк, вул. Кривий Вал, буд. 39, усвідомлюючи власні можливості та потенціал щодо здійснення підвищеного злочинного впливу із врахуванням займаної посади заступника начальника Волинської обласної державної адміністрації, визначивши подальше вчинення злочинів, як основне джерело для здобуття коштів та матеріальних благ для свого існування, діючи з корисливих спонукань, з метою особистого збагачення шляхом скоєння умисних тяжких та особливо тяжких злочинів проти основ національної безпеки (зокрема здійснення перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань) та у сфері охорони державної таємниці, недоторканності державних кордонів, забезпечення призову та мобілізації (зокрема незаконного переправлення осіб через державний кордон України), що вимагає ретельної довготривалої підготовки, створили, керували та приймали участь у злочинній організації, вчинивши злочини.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється в створенні та керівництві злочинної організацією, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 255 КК України, у перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період, що вчинене злочинною організацією, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України, в організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, що вчинене злочинною організацією, з корисливих мотивів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 332 КК України.

Обґрунтовуючи подане клопотання, слідчий зазначив, що отримані на цьому етапі досудового розслідування відомості задокументовані у відповідний процесуальний спосіб, передбачений КПК України і вказують на причетність ОСОБА_6 до вчинення зазначених злочинів. Під час застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які полягають в тому, що підозрювана може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити вчинення кримінального правопорушення, які станом на сьогодні не змінились та продовжують існувати.

При цьому, на думку слідчого, більш м`які запобіжні заходи не можуть бути застосовані, оскільки не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваної ОСОБА_6 , а також, враховуючи положення ч. 6 ст. 176 КПК України.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 14.01.2025 для розгляду клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання слідчого підтримала, зазначивши, що за наявності обґрунтованої підозри, ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжують існувати та підтверджуються зібраними матеріалами під час досудового розслідування, просив задовольнити клопотання та продовжити підозрюваній ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, оскільки у органу досудового розслідування ще є необхідні процесуальні дії, які потрібно провести. Застосування менш суворого запобіжного заходу, на цей час, вважає не можливим, оскільки такий не зможе забезпечити належний рівень гарантії належної процесуальної поведінки останньої.

Захисник ОСОБА_9 у судовому засіданні зазначив, що у кримінальному провадженні жодних слідчих (процесуальних) дій не проводиться, при цьому ризики, заявлені стороною обвинувачення, відсутні. ОСОБА_6 , знаючи про наявність кримінального провадження, правом на виїзд за кордон не скористалась, тому на думку адвоката можливо застосувати до останньої запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні просив у задоволенні клопотання слідчого відмовити та застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із можливим використанням засобів електронного контролю та покладенням на останню відповідних обов`язків, зазначивши, що вона має постійне місце проживання, має міцні соціальні зв`язки, до кримінальної відповідальності не притягувалась, а також має ряд хронічних захворювань, які потребують постійного лікування. Також захисник зазначив, що ОСОБА_6 немає наміру переховуватись від органу досудового розслідування та суду, а лише хоче знаходитись поруч зі своєю родиною. Ризики, передбаченні п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є необґрунтованими та матеріалами кримінального провадження не підтвердженими. При цьому, на думку захисника, висновки органу досудового розслідування не відповідають фактичним обставинам справи. Жодних вагомих доказів, які б вказували на вчинення ОСОБА_6 злочину в матеріалах кримінального провадження немає.

Підозрювана ОСОБА_6 у судовому засіданні думку захисників підтримала.

Також стороною захисту зазначено, що під час досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні порушено право ОСОБА_6 в частині побачень з матір`ю.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання слідчого з огляду на таке.

Так, слідчими Головного слідчого управління Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000532 від 14.06.2024.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у зазначеному кримінальному провадженні здійснюється, зокрема прокурорами відділу Офісу Генерального прокурора.

09.09.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, а саме:

-у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 255 КК України, тобто у керівництві та створенні злочинної організації;

-у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України, тобто у перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період, що вчинене злочинною організацією;

-у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 332 КК України, тобто в організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, що вчинене злочинною організацією, з корисливих мотивів.

10.09.2024 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва у справі № 761/33035/24 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 без визначення розміру застави до 08.11.2024.

11.10.2024 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва у справі № 761/37286/24 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000532 від 14.06.2024 до 6 (шести) місяців, а саме до 18.01.2025.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 15.10.2024 у справі № 761/37784/24 продовжено ОСОБА_6 строк запобіжного заходу у вигляді тримання без визначення розміру застави до 13.12.2024.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11.12.2024 у справі № 761/45757/24 продовжено ОСОБА_6 строк запобіжного заходу у вигляді тримання без визначення розміру застави до 18.01.2025.

У подальшому, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13.01.2025 у справі № 761/1149/25 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000174 від 21.02.2023 до 8 (восьми) місяців.

Зважаючи на те, що завершити розслідування до зазначеного строку не видається можливим, у зв`язку з тим, що у кримінальному провадженні необхідно виконати ряд слідчих (процесуальних) дії, які мають значення для забезпечення повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, а строк тримання під вартою підозрюваного завершується, слідчий звернувся до суду з цим клопотанням.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з положеннями статті 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

У свою чергу, правила, передбачені для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, врегульовані параграфом 1 Глави 18 Розділу ІІ, зокрема, статтями 176-178, 184-198 КПК України.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Водночас слідчому судді під час вирішення вказаного питання не надається весь обсяг доказів, зібраних під час досудового розслідування та дані щодо джерел їх отримання. Такі матеріали мають надаватися суду при судовому провадженні відповідного кримінального провадження та саме на цій стадії, передбачено здійснення оцінки доказів з точки зору належності, допустимості, достовірності та сукупності доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Так, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів лише щодо пред`явленої підозри з точки зору їх достатності та взаємозв`язку, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваної у вчиненні інкримінованих їй злочинів, правильність кваліфікації її дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваної, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього матеріалів кримінального провадження можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 332 КК України.

Водночас при вирішенні питання про доцільність продовження строку тримання підозрюваної під вартою, слідчий суддя повинен переконатися, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та відсутність обставин, які є підставою для застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Відповідно до ст. 199 КПК України підставами для продовження строку тримання під вартою є наявність раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою. При розгляді клопотання про продовження тримання під вартою мають враховуватися у відповідності до ч. 3 ст. 199 КПК України й наявність обставин, що перешкоджають завершенню досудового розслідування.

Слідчий суддя вважає, що підозрювана ОСОБА_6 , знаючи, що за кримінальні правопорушення, вчинення яких їй інкримінуються, передбачено покарання, зокрема у виді позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Слід зазначити, що КПК України не вимагає доказів того, що підозрювана обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вона схильна і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

У той же час, не може залишатися поза увагою слідчого судді те, що Указом Президента України № 64/2022 на території України, починаючи з 24.02.2022 введено воєнний стан. Відповідно до п. 8 роз`яснень, наданих Верховним Судом у листі від 03.03.2022 № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», зазначено, що оцінюючи ризики, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом та тримання під вартою зокрема, суд керується всіма наявними матеріалами клопотання про застосування (продовження) запобіжного заходу. Водночас як відповідний ризик суди мають ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію Російської Федерації.

З огляду на умови, які існують в Україні, є можливість нелегального перетину підозрюваною кордону, адже у держави наразі з об`єктивних причин відсутні можливості належним чином контролювати державний кордон у місцях ведення активних бойових дій.

Слідчий суддя також враховує, що в умовах збройної агресії Російської Федерації проти України велика кількість держав - партнерів України, запровадила особливі умови надання прихистку її громадянам, що дозволить протягом тривалого часу легально перебувати на їх території.

Враховуючи вищевикладене, а також дані про особу підозрюваної, слідчий суддя, приходить до висновку про доведеність слідчим у клопотанні ризику можливості підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування та суду, достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне, в матеріалах провадження відсутні.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Слідчий суддя враховує, що покази свідків у зазначеному кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище ОСОБА_6 як підозрюваної, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що остання наділена потенційною можливістю впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.

Існування іншого ризику неналежної процесуальної поведінки підозрюваної вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, який поряд із ризиком можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду, теж залишається існувати та вірогідність його настання є досить високим, оскільки на цей час продовжується вторгнення Російської Федерації на територію України у той же час ОСОБА_6 підозрюється у перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань.

Крім того, слідчий суддя при визначені зазначеного ризику враховує пояснення слідчого, які підтриманні прокурором у судовому засіданні, відповідно до яких інкриміновані ОСОБА_6 злочини вчинялися неодноразово, з тривалою періодичністю, із здійсненням активних та ініціативних дій, користуючись при цьому довірою суспільства до волонтерського руху в Україні, а також органів державної влади, з метою реалізації розробленого нею злочинного плану, що вказують на значну кількість епізодів - понад 115 (сто п`ятнадцять).

Також слідчим суддею враховано дані про особу підозрюваної ОСОБА_6 , її вік, стан здоров`я, сімейний стан, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя, її процесуальну поведінку, з урахуванням чого слідчий суддя не знаходить підстав для застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу, оскільки враховуючи наявні ризики, в цьому випадку загальносуспільний інтерес переважає її інтереси на особисту свободу.

Отже, слідчий суддя вважає доведеним наявність раніше заявлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий та прокурор, у зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню, оскільки, в цьому випадку запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, як захід процесуального примусу, є виправданим.

Продовження строку тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_6 не порушує її права на судовий розгляд упродовж розумного строку, оскільки відповідно до п. 110 Рішення ЄСПЛ «Кудла проти Польщі», тривале тримання під вартою може бути виправдане у кожному окремому випадку за наявності конкретних ознак існуючої необхідності захисту інтересів суспільства, яка - незважаючи на презумпцію невинуватості - переважає принцип поваги до особистої свободи, встановлений ст. 5 Конвенції.

Також слідчий суддя вважає, що слідчим доведено й об`єктивні обставини, що полягають у неможливості завершити досудове розслідування в межах строку дії ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Одночасно слідчий суддя звертає увагу на те що, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до розділу І КК України належить до злочинів проти основ національної безпеки України, в той час, коли відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено воєнний стан на всій території України, що свідчить про підвищену суспільну небезпечність даних правопорушень.

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, а саме тримання під вартою, а отже будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою не є можливим згідно з процесуальними нормами КПК України.

Слід зазначити, що зазначена норма КПК України доповнена 14.04.2022 Законом України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо удосконалення відповідальності за колабораційну діяльність та особливостей застосування запобіжних заходів за вчинення злочинів проти основ національної та громадської безпеки» № 2198-IX, метою якого є захист національних інтересів України, захист української державності від злочинів проти національної і громадської безпеки, та недопущення ухилення винними особами від відбуття кримінального покарання за вчинення злочинів вказаної категорії, а також злочинів проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку, запобігання безпідставним та немотивованим рішенням суду щодо обрання стосовно цієї категорії осіб запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.

Згідно зі ст. 6 Конституції України державна влада в Україні поділяється на законодавчу, виконавчу та судову. Органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією межах і відповідно до законів України.

Приймати закони в Україні повноважна тільки Верховна Рада України, що передбачено п. 3 ч. 1 ст. 85 Конституції України. Натомість відповідно до ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» завданням суду є здійснення правосуддя.

Таким чином, суд шляхом здійснення правосуддя лише застосовує норми закону, однак не може перебирати на себе функції законодавчого органу та своїми рішеннями відступати від правових норм чи змінювати їх.

Крім того, Рішенням Конституційного Суду України від 19.06.2024 № 7-р (ІІ)/2024, ч. 6 ст. 176 КПК України визнано такою, що відповідає Конституції України (є конституційною).

Слід зауважити, що ч. 4 ст. 183 КПК України встановлено, що слідчий суддя має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, а саме щодо кримінального правопорушення, передбаченого ст. 114-1 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким злочином, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Враховуючи обсяг підозри у вчиненні особливо тяжкого злочину та тяжків злочинів, з огляду на високий ступінь встановлених ризиків, застосування застави у цьому випадку також не зможе забезпечити ефективного уникнення встановлених ризиків, у зв`язку з чим застава не застосовується.

Слідчий суддя також враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Слід зазначити, що слідчим суддею не встановлено обставин, що за станом здоров`я підозрювана не може утримуватися в умовах слідчого ізолятору.

З урахуванням вимог частин 3 та 5 статті 115 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_6 в межах строку досудового розслідування до 15.03.2025.

Відповідно до ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

У силу ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з дотриманням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_6 утримується на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва. При цьому сторона захисту неодноразово зверталась до слідчого з клопотанням про надання дозволу на побачення підозрюваної з її матір`ю. У той же час, уповноважена особа органу досудового розслідування відмовляє у наданні дозволу на зазначене побачення.

Відповідно до положень ст.12 Закону України «Про попереднє ув`язнення» побачення з родичами або іншими особами може надавати взятим під варту адміністрація місця попереднього ув`язнення лише з письмового дозволу слідчого або суду, які здійснюють кримінальне провадження, не менше трьох разів на місяць. Тривалість побачення встановлюється від однієї до чотирьох годин.

Згідно з ч. 1 ст. 206 КПК України слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.

При продовженні запобіжного заходу ОСОБА_6 , попередніми ухвалами слідчих суддів надавалось доручення керівнику місця тримання підозрюваної під вартою забезпечити дотримання прав ОСОБА_6 на побачення з близькими родичами, водночас з огляду на відсутність дозволу від слідчого у відповідності до вимог ст.12 Закону України «Про попереднє ув`язнення», таке не виконано.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновок про необхідність зобов`язання слідчого у цьому кримінальному провадженні забезпечити додержання прав підозрюваної ОСОБА_6 , надавши дозвіл на побачення з матір`ю ОСОБА_10 .

Керуючись статтями 2, 7, 8, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 206, частиною другою статті 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання старшого слідчого 4 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_7 , погоджене прокурором третього відділу управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях органів безпеки Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою визначити терміном на 60 (шістдесят) днів в межах строку досудового розслідування, тобто до 15 березня 2025 року включно.

Зобов`язати старшого слідчого 4 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_7 , який входить до групи слідчих у кримінальному провадженні № 0000532, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 14.06.2024, забезпечити додержання прав підозрюваної ОСОБА_6 та надати дозвіл на побачення з матір`ю ОСОБА_10 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваною, її захисниками протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1