Справа № 355/2483/24
Провадження № 1-кс/355/7/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2025 року селище Баришівка

Баришівський районний суд Київської області у складі

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

та сторін кримінального провадження:

-прокурора ОСОБА_3 ,

-підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Баришівка клопотання слідчого СВ Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах кримінального провадження №0000266, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

1. Суть та заявник розглядуваного питання.

Cлідчий СВ Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні прокурором Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , звернулися до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, яке вмотивували наявністю обставин, визначених п. 1-3 ч. 1 ст. 194, ст. 177, 184 Кримінального процесуального кодексу України (надалі КПК України).

2. Встановлені органом досудового розслідування обставини. Обґрунтування щодо доцільності застосування запобіжного заходу.

Слідчим відділенням відділу поліції №1 Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000266 від 11 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10 листопада 2024 року, приблизно о 19 годині 50 хвилин, ОСОБА_4 , перебуваючи в магазині «Кошик», за адресою: Київська область, Броварський район, м. Березань, вул. Шевченків Шлях, буд. 68, звернув увагу на ОСОБА_6 , який в цей час розраховувався за придбаний товар.

В цей час у ОСОБА_4 виник злочинний умисел спрямований на відкрите викрадення чужого майна з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна.

Того ж дня, приблизно о 20 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 діючи умисно в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2402-ІХ, який неодноразово продовжувався та діє на всій території України до цього часу, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, діючи повторно, переслідуючи корисливий мотив, маючи мету незаконного збагачення за рахунок чужого майна, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та передбачаючи їх негативні наслідки, прослідував за ОСОБА_6 від магазину «Кошик» до домоволодіння № 75 по вул. Шевченків Шлях, м. Березань, Броварського району, Київської області підійшов до ОСОБА_6 зі спини та збив останнього з ніг.

Після чого заволодів із внутрішньої кишені куртки ОСОБА_6 грошовими коштами в сумі 4 500 гривень, та мобільним телефоном XIAOMI REDMI NOTE 5, розпорядившись грошовими коштами та мобільним телефоном на власний розсуд.

Відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи вартість мобільного телефону XIAOMI REDMI NOTE 5 становить 1 483 гривні 33 копійки.

За обґрунтуваннями клопотання, своїми злочинними діями ОСОБА_4 завдав майнової шкоди потерпілому ОСОБА_6 на суму 5 983 гривні 33 копійки.

Під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, регламентованих ст. 177 КПК України, а саме:

-п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України перебуваючи на волі, підозрюваний може переховуватися від слідства та суду. Про наявність даного ризику свідчить те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, а саме у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому повторно, що поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненого в умовах воєнного стану, що кваліфікується відповідно до ст. 12 КК України, як тяжкий злочин. При цьому, усвідомлюючи міру покарання, яка йому загрожує у разі визнання його винним за ч. 4 ст. 186 КК України - від 7 до 10 років позбавлення волі, може переховуватись з метою уникнення кримінальної відповідальності та затягування процесуальних строків. Окрім цього, також ОСОБА_4 матиме можливість неприбуття за викликами до органу досудового розслідування/суду, без належних причин та обґрунтувань. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися;

-п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, може незаконно впливати на свідків, які доводяться знайомими ОСОБА_4 та мешкають в одному населеному пункті із останнім, шляхом прохання, вмовляння, залякування з метою змінити покази задля уникнення кримінальної відповідальності. Таким чином, підозрюваний без застосування запобіжного заходу у виді домашнього арештузможе впливати будь-яким чином (здійснювати фізичний чи психологічний тиск) на свідків, щоб останні змінили показання, а підозрюваний ухилився від відповідальності у даному кримінальному провадженні;

-п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України перебуваючи на волі, може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Про наявність даного ризику свідчить те, що ОСОБА_4 неодноразово судимий за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 186 КК України, що говорить про недостатній рівень самоконтролю. У зв`язку із відсутністю постійного джерела доходу ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення в тому числі корисливе з метою незаконного отримання прибутку.

Відтак, враховуючи перелічені ризики, сторона обвинувачення вважає, що саме такий запобіжний захід, як домашній арешт, може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не здатні запобігти вищевикладеним ризикам.

3. Позиція сторін щодо заявленого клопотання про застосування запобіжного заходу.

Прокурор групи прокурорів - прокурорБаришівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити.

Підозрюваний не заперечив проти задоволення клопотання, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не вважає надмірним.

4. Кримінальне процесуальне законодавство, застосовне для вирішення заявленого клопотання.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1, 2 ст. 131 КПК України).

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять докази, надані сторонами кримінального провадження, обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Метою застосування запобіжного заходу, згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу, відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний, згідно ст. 178 КПК України, оцінити в сукупності всі обставини щодо підозрюваного, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі; 3) вік та стан здоров`я; 4) міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію; 7) майновий стан; 8) наявність судимостей; 9) дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися раніше; 10) наявність повідомлення про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

5. Мотиви слідчої судді при постановленні ухвали.

Слідча суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання відомості, які мають пряме та опосередковане значення для вирішення питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, зазначає та виснує таке.

Застосування запобіжного заходу здійснюється у конкретному кримінальному провадженні та вимагає досить детального аналізу не тільки фактичних обставин вчинення правопорушення, але й врахування характеристики особи, яка є ймовірним суб`єктом його вчинення.

У кожному випадку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, передбачені ст. 178 КПК України.

У даному кримінальному провадженні відносно підозрюваного встановлено такі дані/відомості, що його характеризують:

-ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Березань, Броварського району, Київської області українець, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , має повну середню освіту, офіційно не працює, не одружений, не має на утриманні малолітніх дітей;

-за місцем проживання характеризується негативно, схильний до зловживання алкогольними напоями, товаришує з особами з сумнівною поведінкою, не має міцних соціальних зав`язків, не працевлаштований;

-раніше судимий 03.03.2008 Березанським міським судом Київської області за ч. 2 ст. 186 КК України на строк 4 роки позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком 1 рік; 16.07.2008 Березанським міським судом Київської області за ч. 2 ст. 186 КК України на строк 5 років. На підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком 3 роки. Звільнений 16.05.2014, невідбутий строк 3 місяці 4 дні; 25.11.2008 Березанським міським судом Київської області за ч. 2 ст. 186 КК України на строк 5 років. Приєднано частину невідбутого покарання по попередньому вироку та до відбування 6 років позбавлення волі; 20.10.2016 Березанським міським судом Київської області за ч. 2 ст. 185 КК України на строк 3 роки позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком 1 рік; 09.07.2018 Солом`янським районним судом м. Київ за ч. 2 ст. 186 КК України на строк 4 роки 3 місяці позбавлення волі. Звільнений 18.09.2019, невідбутий строк 1 рік 3 місяці 30 днів;

-неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності;

-на обліку у лікаря психіатра і нарколога не знаходиться;

-24.12.2024 у цьому провадженні ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, тобто у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому повторно, що поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненого в умовах воєнного стану.

Зважаючи на означене, вирішуючи по суті заявлене клопотання, слідча суддя має з`ясувати також наявність певних обставин, на які вказують слідчий та прокурор:

1) щодо обґрунтованості підозри:

Винятково законами України визначаються діяння, які є кримінальними правопорушеннями (п. 22 ст. 92 Конституції України). Злочином є передбачене Кримінальним кодексом України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину (ч. 1 ст. 11 КК України).

Застосуванню запобіжного заходу має передувати підозра у вчиненні кримінального правопорушення, тобто діянні, передбаченому Особливою частиною КК України. Слідча суддя у розглядуваному випадку має встановити, чи є підозра у вчиненні особою злочину обґрунтованою, тобто, чи є встановлені у визначеному законом порядку достатні дані, що свідчать про наявність ознак злочину, вчиненого саме цією особою (ними можуть бути заяви й повідомлення про злочин, документи, складені за результатами оперативно-розшукової діяльності, протоколи слідчих дій, висновки експертиз тощо).

При цьому, саме поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві. Водночас, відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (що є застосовною відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86); п. 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Вирішення питання про наявність «обґрунтованої підозри» потребує встановлення:

- фактичної складової, що включає наявність фактичних обставин, що вказують на причетність певної особи до вчинення кримінального правопорушення;

- матеріально-правової складової, що включає наявність у діянні особи складу певного правопорушення за національним кримінальним законом.

Для дотримання фактичної складової підозри щодо причетності особи до вчинення кримінального правопорушення необхідна наявність певних об`єктивних підстав (фактів або інформації), на основі яких можна небезпідставно стверджувати, що відповідна особа могла вчинити злочин. Наявність таких «об`єктивних підстав» має підтверджуватися певними відомостями чи доказами, які повинні відповідати вимогам належності та допустимості, при цьому бути достатніми для висновку про причетність певної особи до вчинення конкретного кримінального правопорушення.

Водночас, слідча суддя зазначає, що на даному етапі досудового розслідування суд не має права вирішувати ті питання, які він повинен вирішити під час розгляду кримінального провадження по суті, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо такої особи обмежувального заходу.

З огляду на вищевикладене, з урахуванням означених застережень, проаналізувавши долучені до клопотання документи, за своїм внутрішнім переконанням, у порядку ст. 94 КПК України, слідча суддя вважає, що наявні у провадженні фактичні дані, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (протоколи слідчих дій, висновок експерта та інші документи) свідчать про обґрунтованість пред`явленої у даному кримінальному провадженні підозри, оскільки в своїй сукупності вказують на існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити це правопорушення.

Зокрема, обґрунтованість підозри та обставини причетності підозрюваного до вчинення інкримінованого правопорушення слідують/вбачаються з:

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 15.11.2024. Свідок був очевидцем обставин, які належать до предмета доказування у даному кримінальному правопорушенні (зокрема, щодо часу, місця, способу вчинення кримінального правопорушення);

- протоколом пред`явленням особи для впізнання за фотознімками від 15.11.2024 за участю свідка ОСОБА_7 , який впізнав потерпілого ОСОБА_6 , який перебував разом із ОСОБА_4 на час вчинення кримінального правопорушення;

- протоколом огляду від 15.11.2024, в ході якого у ОСОБА_7 , вилучено мобільний телефонXIAOMI ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , що належить потерпілому ОСОБА_6 ;

- протоколом слідчого експерименту від 15.11.2024 за участі свідка ОСОБА_7 , який в ході проведення слідчого експерименту відтворив обставини події відповідно до раніше наданих показів;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 15.11.2024, який надав подібні покази, які були отримані в ході допиту свідка ОСОБА_7 ;

- протоколом пред`явленням особи для впізнання за фотознімками від 15.11.2024 за участі свідка ОСОБА_8 , який впізнав потерпілого ОСОБА_6 , який перебував разом із ОСОБА_4 ;

- протоколом слідчого експерименту від 15.11.2024 за участі свідка ОСОБА_8 , який в ході проведення слідчого експерименту відтворив обставини події відповідно до раніше наданих показів;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 29.11.2024, який повідомив обставини, які належать до предмета доказування у даному кримінальному правопорушенні (зокрема, щодо часу, місця, способу вчинення кримінального правопорушення);

- протоколом пред`явленням особи для впізнання за фотознімками від 29.11.2024, за участі потерпілого ОСОБА_6 , який впізнав особу, яка заволоділа його майном 10.11.2024 як ОСОБА_4 ;

- протоколом слідчого експерименту від 29.11.2024, за участі потерпілого ОСОБА_6 , який в ході проведення слідчого експерименту відтворив обставини події відповідно до раніше наданих показів;

- висновком судової товарознавчої експертизи від 06.12.2024, відповідно до якого вартість мобільного телефону XIAOMI REDMI NOTE 5 становить 1483 гривні 33 копійки;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 24.12.2024; підозрюваний підтвердив обставини вчинення кримінального правопорушення.

У зв`язку з означеним, не вбачається підстав вважати підозру явно неприйнятною, оскільки стороною обвинувачення надано важливі відомості (протоколи слідчих дій, висновок експерта, інші документи), які вказують на те, що причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною.

Як наслідок, суд констатує наявність обставин, визначених п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України.

2) щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України:

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності здійснення підозрюваним відповідних дій.

Достовірність ризиків може бути встановлена шляхом перевірки відомостей про: 1) наявність документів, які дають змогу виїхати за межі країни; 2) майновий стан особи, який дає змогу існувати в умовах переховування, у тому числі за межами країни; 3) наявність громадянства іншої держави або документів, які дають право тимчасово чи постійно проживати на території іншої країни; 4) наявність членів родини, які проживають на території іншої країни та можуть надати тимчасовий чи постійний притулок підозрюваному; 5) наявність можливості (службове становище, безпосереднє знайомство, родинні зв`язки, матеріальний вплив тощо) впливу на свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадженні; 6) інші обставини, які вказують на достовірність ризиків, - та повинні оцінюватися з урахуванням конкретних обставин кожного кримінального провадження.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Зазначений стандарт доказування (переконання) слідча суддя використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, у цьому кримінальному провадженні щодо підозрюваного, і доходить висновку про їх наявність/обґрунтованість у заявленому клопотанні, зважаючи на характер/характеристику особи підозрюваного, його моральність, місце проживання, рід занять, майновий стан, сімейні зв`язки, зокрема:

-щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду - слідча суддя враховує фактичну ситуацію в Україні, а саме, що з 24.02.2022 відповідно до Указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» на території нашої держави введений воєнний стан, який триває по цей час. Слідча суддя зауважує, що до обставин ризику втечі безумовно належить військова агресія проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях.

При цьому, слідча суддя вважає підставним обґрунтування органу досудового розслідування в аспекті означеного ризику, що підозрюваний не має міцних соціальних зав`язків та може покинути місце проживання та межі Броварського району Київської області, що унеможливить виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

-оцінюючи ризик незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, слідча суддя виходить із встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України порядку отримання показань від свідків, потерпілого у кримінальному провадженні на різних його етапах, та вважає, що ризик такого впливу зберігається до отримання показань свідків, потерпілого безпосередньо судом під час розгляду справи по суті. Тим самим, не виключена ймовірність, що підозрюваний, не будучи обмежений у спілкуванні із свідками, потерпілим, яким відомі обставини вчинення злочину, у якому підозрюється ОСОБА_4 , може здійснювати на них вплив шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу, з метою їх спонукання до ненадання в суді показів, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Тим самим, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів під час проведення досудового розслідування, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

-ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, на переконання слідчої судді, також наявний, оскільки ОСОБА_4 неодноразово був засуджений за вчинення злочинів проти власності, відбував покарання, що свідчить про високу ймовірність вчинення підозрюваним у подальшому протиправних діянь.

Відповідно, на переконання слідчої судді, є доведеними обставини, визначені п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України.

3)щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Згідно із ст. 194 КПК України наявність ризику є підставою для застосування запобіжного заходу, відтак, визначаючись з тим, який саме запобіжний захід у кримінальному провадженні убезпечить від його настання, слідча суддя ураховує таке.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава.

При оцінці можливості застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідча суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші, більш м`які запобіжні заходи ніж домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам, означеним вище.

З огляду на виклад обставин та мотивувань щодо обґрунтованості підозри та наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України (розділ 5 цієї ухвали), слідчою суддею не встановлено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде виправданим та відповідатиме завданням кримінального провадження, передбаченим ст. 2 КПК України. При цьому, слідчою суддею враховано, що належних документів, заяв щодо застосування такого запобіжного заходу як особиста порука, підозрюваним/стороною захисту не надано. Підстав для застосування застави як виду запобіжного заходу судом також не встановлено, з огляду на те, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, а також зважаючи на відсутність документів щодо його майнового стану, достатнього для застосування застави як запобіжного заходу.

За таких обставин, слідча суддя вважає за доцільне застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, із зобов`язанням підозрюваного прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою на визначений час, а також покладенням на підозрюваного, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК, таких обов`язків: прибувати за кожною офіційною вимогою до відділу поліції №1 Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури та суду; не відлучатися за територію Броварського району без дозволу слідчого, прокурора, або суду; не спілкуватись із свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 131-132, 176-178, 184, 193, 194, 309, 372, 376, 395 Кримінального процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах кримінального провадження №0000266, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період з 22 год 00 хв до 06 год 00 хв за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , на строк досудового розслідування, а саме до 24.02.2025 (включно), заборонивши йому залишати місце свого проживання за вказаною адресою у період часу з 22 год. 00 хв по 06 год. 00 хв.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

-прибувати за кожною офіційною вимогою до відділу поліції №1 Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури та суду;

-не відлучатися за територію Броварського району без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

-не спілкуватись із свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчої судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу слідчої судді може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, з урахуванням того, що у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК України постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Контроль за виконанням ухвали суду про домашній арешт ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покласти на ВП №1 Броварського РУП ГУНП в Київській області.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 09:30 год. 17 січня 2025 року.

Слідча суддя

Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_9