УХВАЛА

про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту

Справа № 621/14/25

Провадження № 1-кс/621/61/25

05 лютого 2025 року м. Зміїв Харківської області

Слідчий суддя Зміївського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого відділу поліції №2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Зміївського відділу Чугуївської окружної прокуратури ОСОБА_6 ,

про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту до

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Жовтневе Близнюківського району Харківської області, громадянина України, з середньо - спеціальною освітою, не одруженого, не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає як внутрішньо - переміщена особа за адресою: АДРЕСА_2 , судимий вироком Зміївського районного суду Харківської області від 31.08.2022 за ч. 1 ст. 121 КК України до позбавлення волі строком на 5 років, на підставі ст. 75 КК України, звільнений від покарання з випробуванням на строк 3 роки,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 статті 185 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

Ст.слідчий відділу поліції №2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_4 , в провадженні якого знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000004 від 03.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 статті 185 Кримінального кодексу України, звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 02.01.2025, у період часу з 05:00 години по 11:00 годину, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не представилось за можливе, у ОСОБА_5 , який тимчасово проживав у частині будинку АДРЕСА_2 , фактичним власником якого є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виник умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, наявного у вказаному будинку.

З метою реалізації свого противоправного умислу ОСОБА_5 , 02.01.2025, у той же день і час, впевнившись у тому, що його дії ніким помічені не будуть, діючи таємно, шляхом вільного доступу, з корисливих мотивів, з метою наживи, у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, та в подальшому неодноразово продовженого, усвідомлюючи протиправність своїх дій та свідомо бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, пройшов до спальної кімнати житлового будинку АДРЕСА_2 , звідки викрав грошові кошти у сумі 40 000,00 гривень та 100 доларів США, що відповідно до курсу валют НБУ станом на 02.01.2025 еквівалентно сумі в 4100 грн. 97 коп., які належать ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після чого, ОСОБА_5 покинув місце вчинення кримінального правопорушення та розпорядився викраденими грошовими коштами на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 44 100 грн. 97 коп.

29.01.2025 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 статті 185 КК України.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого злочину, суворість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим, наявність ризиків, зазначених в статті 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілу та свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання цілодобово, строком на 2 (два) місяці.

В судовому засіданні слідчий просила задовольнити клопотання в повному обсязі, вказуючи на наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, викладених вище.

Підозрюваний ОСОБА_8 не заперечував проти задоволення клопотання. Вказав, що фактично проживає як внутрішньо - переміщена особа за адресою: АДРЕСА_2 , і сумлінно буде виконувати покладені на нього обов`язки .

Доводи клопотання підтверджуються дослідженими в судовому засіданні письмовими доказами:

- Витягом з ЄРДР № 0000004 від 03.01.2025 за попередньою правовою кваліфікацією за ч. 4 ст. 185 КК України (а.с.1);

- рапортом чергового ВП №2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області від 03.01.2025, протоколом прийняття заяви про вчинений злочин; протоколами огляду місця події, протоколом допиту потерпілого, протоколами допиту свідків, протоколами огляду місця події, в ході якого вилучено викрадене майно, документами, що посвідчують та характеризують особу підозрюваного, копією пред`явленої підозри, протоколом допиту підозрюваного (а.с. 2-52).

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя зазначає наступне:

Відповідно до ч.1 статті 12 Кримінального процесуального кодексу України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1 статті 177 Кримінального процесуального України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 178 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до положень статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Виходячи з усталеної практики Європейського Суду з прав людини, «домашній арешт, з огляду на його ступінь і інтенсивність, вважається позбавленням волі у значенні статті 5 Конвенції, а тому цей вид позбавлення волі вимагає відповідних і достатніх підстав, як і досудове ув`язнення» (п.57 рішення ЄСПЛ від 09.04.2019 року «Навальний проти Росії (№ 2)»

Зокрема, під час обрання такого запобіжного заходу, судом мають бути проаналізовані «ступінь обмеження» та «інтенсивність обмеження» свободи пересування особи, та інші критерії застосовності статті 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод.

Згідно частин 1, 3, 5 статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті. Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;

5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом;

6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності;

7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання;

8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

9) носити електронний засіб контролю.

Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який, у разі визнання його винуватим, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Окрім наявної обґрунтованої підозри, слідчий суддя вважає, що у даному кримінальному провадженні існують ризики, наведені слідчим та прокурором у клопотанні, які доведені в судовому засіданні, а саме підозрюваний може переховуватися від органу досудового слідства, вчинити ніше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання слідчого та обрати підозрюваному запобіжний захід у виді домашнього арешту з забороною цілодобово покидати місце свого проживання з покладенням на нього обов`язків, визначених ч. 5 статті 194 КПК України.

Згідно ч.3, ч.4 статті 196 КПК України, в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту зазначається точна адреса житла, яке підозрюваному, обвинуваченому забороняється залишати. Слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою статті 197 цього Кодексу.

Відповідно до статті 203 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з вимогами статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 197-198, 372, Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу поліції №2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором прокурором Зміївського відділу Чугуївської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, відбування якого слід визначити за адресою: АДРЕСА_2 .

Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , цілодобово залишати житло за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, визначені ч. 5 статті 194 КПК України, а саме:

- З`являтися до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та засобів зв`язку.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту встановити 2 (два) місяці, тобто до 05.04.2025, але в межах строку досудового розслідування, передбаченого ст. 219 КПК України.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту направити до відділу поліції №2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області до виконання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, що здійснює процесуальне керівництво в даному кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складено і проголошено 05.02.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1