Справа № 175/7626/24
Провадження № 1-кс/175/182/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2025 року с-ще Слобожанське

Слідча суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання про скасування арешту майна.

В клопотанні зазначено, що ухвалою слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 29 липня 2024 року накладено арешт на майно, власником якого є ОСОБА_2 .. Особа, яка заявила клопотання, вважає, що арешт накладено необґрунтовано, а тому потреба в подальшому застосуванні арешту майна відпала. Особа, яка заявила клопотання, просить суд скасувати арешт майна мобільного телефону марки «IРhone 11», imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_2 ..

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: законність.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що віднесені на їх розгляд сторонами відповідно до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається зі змісту клопотання, особа, яка його заявила, просить скасувати арешт майна у кримінальному провадженні, досудове розслідування у якому здійснюється слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську.

При цьому, Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Краматорську, було переміщено з м. Краматорська Донецької області та наразі фактично розташоване за адресою: м. Дніпро, вул. Січових Стрільців, 94, що відноситься до територіальної юрисдикції Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська.

Так, зі змісту ч. 1 ст. 174 КПК України вбачається, що клопотання про скасування арешту майна під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Разом із цим, КПК України не містить положень, які б визначали дії слідчого судді у разі отримання клопотання про скасування арешту майна з порушенням правил підсудності. Тому, з урахуванням приписів ч. 6 ст. 9 КПК України, в цьому випадку підлягають застосуванню загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України, однією з яких є законність. Порушення правил підсудності є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, а тому є порушенням принципу законності.

Отже, виходячи з положень ст. 174 КПК України та загальних засад кримінального процесуального законодавства, вбачається, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування покладено на слідчого суддю суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Вказана правова позиція висловлена й у висновках Касаційного кримінального суду в складі Верховного суду, викладених в ухвалах від 02 березня 2020 року (справа № 263/19/20) та від 13 жовтня 2020 року (справа № 607/16332/20).

Тобто, клопотання про скасування арешту майна під час досудового розслідування розглядаються слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Таким чином, слідча суддя вважає необхідним повернути клопотання у зв`язку з тим, що воно не підлягає розгляду слідчим суддею Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 26, 174 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити особі, яка подала клопотання, право звернення з клопотанням про скасування арешту майна до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, тобто до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідча суддя: