УХВАЛА

про часткове задоволення скарги

30.12.2024 року м. Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Одеса скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Одеській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в порядку ст. 303 КПК України,

ВСТАНОВИВ:

26 грудня 2024 року в провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , подана в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Одеській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за заявою від 19.12.2024 року.

В обґрунтування поданої скарги заявник зазначає, що 19.12.2024 року до ГУНП в Одеській області було надіслано заяву в порядку ст. 214 КПК України, щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення. Вказана заява була вручена адресату 23.12.2024 року, проте станом на момент звернення до суду із даною скаргою відомості до ЄРДР не внесено.

Адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, розгляд скарги просив проводити за його відсутності.

Представник ГУНП в Одеській області у судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином. Причини неявки до суду не повідомив. Будь-яких заяв по суті скарги чи з процесуальних питань суду не надавав. Заперечень проти задоволення скарги від працівників ГУНП в Одеській області до суду також не надходило.

Зважаючи на наведене розгляд скарги проводиться слідчим суддею за наявними матеріалами скарги з урахуванням пояснень та позиції сторони скаржника.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна;

Згідно з ч.ч. 1, 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

З матеріалів скарги вбачається, що 19.12.2024 року адвокатом ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 до ГУНП в Одеській області засобами поштового зв`язку було направлено письмову заяву про ймовірне вчинення кримінального правопорушення.

Вказану заяву було отримано ГУНП в Одеській області 23.12.2024 року, про що свідчить відмітка про отримання заяви.

Стаття 2 КПК України визначає, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 7 КПК України встановлені загальні засади кримінального провадження, яким повинні відповідати зміст та форма кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься публічність. Згідно цього принципу, у відповідності до ст.25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 року №298).

Згідно з п.1 Глави 2 Розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя зазначає, що внесенню відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування має передувати діяльність, спрямована на перевірку заяви чи повідомлення задля встановлення обставин, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, оскільки чинне кримінальне процесуальне законодавство дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень саме про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Зазначені вимоги законодавчих актів знайшли своє відтворення в правовій позиції, викладеній в постанові колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 02.02.2023 у справі № 347/1400/18 (провадження № 51-2890км22), відповідно до якої слідчий (прокурор) після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР; таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по батькові (найменування) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Аналогічна позиція міститься також в п.п. 35-36 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18), в якій Верховний Суд дійшов висновку про те, що у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В судовому засіданні встановлено, що адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 надіслав до ГУНП в Одеській області заяву про ймовірне вчинення кримінального правопорушення, однак будь яких відомостей про результати розгляду його заяви йому не надходило.

За таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне частково задовольнити скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 визнавши обґрунтованими доводи щодо бездіяльності слідчого, яка полягає у неінформуванні заявника про результати розгляду його заяви та зобов`язати посадових осіб ГУНП в Одеській області, уповноважених на прийняття та реєстрацію заяв та повідомлень розглянути заяву ОСОБА_4 від 19.12.2024 року і повідомити про результати розгляду.

Таким чином, керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 306, 307 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Одеській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в порядку ст. 303 КПК України, задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену службову особу ГУНП в Одеській області розглянути заяву ОСОБА_4 про ймовірне вчинення кримінального правопорушення від 19.12.2024 року та проінформувати заявника письмово з дотриманням вимог розумного строку про результати розгляду.

В решті вимог скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1