Справа № 308/3545/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 березня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000173, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.02.2025 року за ч. 4 ст. 190 КК України відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ужгород Закарпатської області, громадянина України, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , мешканця АДРЕСА_2 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий ОСОБА_7 звернулася до слідчого судді із даним клопотанням, яке обґрунтовує тим, що у ОСОБА_4 , у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 28 січня 2025 року, виник злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), з метою реалізації якого останній умисно взяв у повне користування розрахунковий рахунок, зареєстрований на ФОП ОСОБА_8 № НОМЕР_1 , та яким в подальшому користувався для здійснення своєї злочинної діяльності.

Реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переслідуючи мету особистого збагачення, 27 січня 2025 року ОСОБА_4 будучи раніше судимим вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.05.2024 року за ч. 1 ст. 190 КК України, діючи повторно, за допомогою мобільного пристрою через мережу «Інтернет», використовуючи змінені анкетні данні, через акаунт під назвою « ОСОБА_9 » з прив`язаним номером НОМЕР_2 , знайшов оголошення у групі під назвою «FPV Барахолка UA» в додатку «Telegram» від менеджера ТОВ «Адвенсд Технолоджис», про купівлю комплектуючих для дронів, а саме двигунів та медіаконвертерів. Тоді, 28 січня 2025 року о 07 годині 38 хвилин ОСОБА_4 шляхом листування розпочав діалог з менеджером із закупівель ТОВ «Адвенсд Технолоджис» на ім`я ОСОБА_10 , запропонувавши продати вищевказані комплектуючі за передоплату у 50 % від загальної суми, що становила 426 344 гривень, достовірно розуміючи та усвідомлюючи, що жодного відношення до купівлі чи продажу необхідних комплектуючих та наявності самих таких комплектуючих він немає, а лише переслідує мету заволодіння грошовими коштами шляхом здійснення шахрайських дій.

В подальшому, 30 січня 2025 року менеджер із закупівель ТОВ «Адвенсд Технолоджис» ознайомившись із умовами продажу вищевказаних комплектуючих, будучи переконаною у добросовісності продавця та серйозності намірів останнього щодо продажу комплектуючих, не здогадуючись про протиправні наміри ОСОБА_4 , вважаючи та будучи впевненою, що здійснює купівлю 105 шт. медіаконвертерів та 420 шт. двигунів, здійснила оплату від імені ТОВ «Адвенсд Технолоджис» у сумі 426 344 гривень на рахунок ФОП « ОСОБА_8 » № НОМЕР_1 , який покупцеві в ході листування попередньо надав ОСОБА_4 , не будучи підприємцем та не маючи у власності вищевказаних комплектуючих.

Після отримання оплати, ОСОБА_4 мав здійснити надсилання товару за реквізитами вказаними менеджером із закупівель ТОВ «Адвенсд Технолоджис» у найближчий час. Однак реалізуючи свій протиправний умисел ОСОБА_4 , перестав виходити на зв`язок, та не здійснив пересилання товару, натомість отриманими коштами останній розпорядився на власний розсуд, не маючи наміру пересилати вказаний вище товар потерпілому. Вказаними протиправними діями, ОСОБА_4 завдав ТОВ «Адвенс Технолоджис» в особі представника потерпілого ОСОБА_11 , матеріального збитку на суму 426 344 гривень.

Органом досудового розслідування 12.03.2025 року ОСОБА_4 оголошено повідомлення про підозру за вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, у великих розмірах.

Слідчий у клопотанні зазначає, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 нового злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Також обґрунтовуючи клопотання слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки злочин, який інкримінуються ОСОБА_4 є тяжким і передбачає призначення покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, що у разі визнання винним останнього у вчиненні даного кримінального правопорушення, вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду, з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Також підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки під час досудового розслідування не встановлено наявність всіх мобільних номерів, пристроїв, терміналів, ай-пі адреси, які фігурують в матеріалах кримінального провадження.

Незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань, приховування їх від органів досудового розслідування та суду, що утруднить встановлення дійсних обставин справи.

Крім того, на переконання слідчого, ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим способом, зокрема, підшукуючи осіб, що можуть надати вигідні для нього неправдиві показання, чи штучно створити докази, в тому числі в електронному вигляді, які б підвереджували його невинуватість у вчиненні інкримінованого злочину.

Вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 є неодноразово судимим.

З урахуванням наведеного, беручи до уваги, що жоден більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним покладених обов`язків, а тому слідчий у клопотанні просить обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід, а саме тримання під вартою терміном на 60 днів, з визначенням розміру застави 2 000 000 гривень, що становить 660 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, наведених у клопотанні. При цьому, зазначив, що ОСОБА_4 органом досудового розслідування обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, останній неодноразово судимий, а відтак, більш м`який запобіжний захід, як тримання під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним покладених процесуальних обов`язків.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання слідчого, через необґрунтованість підозри, вважає, що наведені у клопотанні ризики є недостатньо обґрунтованими та недоведеними. Також вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання покладених обов`язків.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав заперечення свого захисника. При цьому зазначив, що ОСОБА_8 є його знайомим. Також підтвердив належність йому номера мобільного зв`язку НОМЕР_2 .

Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали внесеного клопотання з додатками, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як встановлено у судовому засіданні, у провадженні Ужгородського РУП Головного управління Національної поліції в Закарпатській області знаходяться матеріали досудового розслідування кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000173 від 04.02.2025 року.

12.03.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України - заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно, в умовах воєнного стану, у великих розмірах, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Стаття 177 КПК України містить правові норми щодо мети та підстав застосовування запобіжних заходів. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 194 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 194 КПК України.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу крім наявності ризиків, зазначених у статті 177, враховуються тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа, її вік, стан здоров`я, розмір майнової шкоди, майновий стан, наявність родини та утриманців, місце проживання та інші обставини, що її характеризують.

Вивчивши матеріали поданого клопотання, зокрема дослідивши долучені копії: протоколу допиту представника потерпілого - ОСОБА_11 від 05.02.2025 року; платіжної інструкції № 407 від 30.01.2025 року; договору купівлі-продажу № 29-01/25-01 від 27.01.2025 року укладеного між ФОП ОСОБА_8 та ТОВ «АДВЕНДС ТЕХНОЛОДЖИС»; фото таблиці до протоколу допиту представника потерпілого від 05.02.2025 року; протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 14.02.2025 року; пояснень ОСОБА_4 від 07.02.2025 року; протоколу огляду місця події від 07.02.2025 року; протоколу огляду предметів від 07.02.2025 року - мобільного телефону IPhone 15 ІМЕІ НОМЕР_3 , ІМЕІ2 НОМЕР_4 ; рапорту оперуповноваженого 2-го відділу УПК в Закарпатській області ДКП НП України старшого лейтенанта поліції ОСОБА_12 , вважаю обґрунтованою пред`явлену ОСОБА_4 підозру, про що свідчать додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, які з достатньою імовірністю підтверджують існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, в межах розслідування якого ставиться питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Так, зокрема із вказаних доказів вбачається, що ОСОБА_4 користується номером мобільного зв`язку НОМЕР_2 , що підтверджується його письмовими поясненнями від 07.02.2025 року та поясненнями наданими у судовому засіданні. Згідно пояснень представника потерпілого - ОСОБА_11 вбачається, що менеджером ТОВ «Адвендс Технолоджис» кудл подано оголошення в групу під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в додатку «Telegram» про намір придбати комплектуючі до двигунів та медіаконвертерів. 28.01.2025 року на акаунт менеджера написав акаунт з номером мобільного зв`язку НОМЕР_2 , який належить саме ОСОБА_4 .. Грошові кошти були перераховані на розрахунковий рахунок, зареєстрований на ФОП ОСОБА_8 № НОМЕР_1 .

При цьому, згідно пояснень свідка ОСОБА_8 від 14.02.2025 року, останній повідомив, що в грудні 2024 року до нього звернувся ОСОБА_4 із пропозицією заробити гроші. ОСОБА_8 повинен був дати ОСОБА_4 доступ до свого акануту в А-Банк, на що ОСОБА_8 погодився. У подальшому на останнього було відрито рахунок в банку, яким міг розпоряджатися ОСОБА_4 . У свою чергу, ОСОБА_4 іноді телефонував ОСОБА_8 , щоб останній зробив підтвердження в додатку «Дія». У січні 2025 року ОСОБА_8 зателефонували з А-Банку для підтвердження зняття з рахунку коштів, на що свідок повідом, що це не він знімає кошти. У подальшому він зустрівся із ОСОБА_4 , який повідомив, що якщо знову будуть телефонувати з банку, потрібно буде підтвердити зняття коштів, що це саме він здійснює таке зняття.

Таким чином ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі від трьох до восьми років, яке у відповідності до положень ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів.

Отже, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які містяться в клопотанні слідчого, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, що у свою чергу спростовує доводи сторони захисту щодо необґрунтованості підозри.

Окрім цього, виходячи з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).

При цьому, слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

В свою чергу, всі обставини провадження та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 мають з`ясовуватися судом під час судового розгляду у встановленому законом порядку.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Під час перевірки наявності ризиків, передбачених ч. 1 статті 177 КПК, у кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_4 слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Так, враховуючи, що ОСОБА_4 підозрівається у вчиненні тяжкого злочину може вдатися до переховування від органів досудового розслідування та суду. Поряд з цим, ОСОБА_4 раніше неодноразово судимий, у свою чергу розуміючи неминучість покарання, може вдатися до переховування від органу досудового розслідування для уникнення правосуддя. При цьому, тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку особливо сильно підвищують ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Про актуальність цього ризику вказують і умови, в яких перебуває Україна. На думку слідчого судді, з урахуванням введення воєнного стану, ресурси контролю за поведінкою підозрюваних у контексті встановлення місцезнаходження, перетину державного кордону є більш обмеженими. Це вимагає вжиття додаткових заходів з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваних. На даний час не всі ділянки державного кордону України контролюються українською владою, а тому, на переконання слідчого судді, ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду наразі якщо не збільшився, то залишився високим.

Також слідчий суддя вважає доведеним ризик можливості незаконного впливу підозрюваного на свідків у даному кримінальному провадженні, з метою зміни їх показів вигідних для нього.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав від свідків під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто, допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч.4ст. 95 КПК України). За наведених вище обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Також слідчий суддя вважає доведеним наявність ризику можливості підозрюваного вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, з огляду на наявність судимостей та інших кримінальних проваджень.

Слідчий суддя зазначає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Щодо доводів клопотання слідчого про наявність інших ризиків, слідчий суддя вважає такі нічим не доведеними та не обґрунтованими.

Таким чином, стороною обвинувачення доведено наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, що спростовує доводи сторони захисту щодо відсутності ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі, кримінальне правопорушення вчинено умисно з корисливих мотивів, а також бере до уваги дані про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, раніше судимий.

Враховуючи сукупність наведених обставин, особу підозрюваного, вважаю, що стороною обвинувачення доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а тому приходжу до висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосовуючи вказаний запобіжний захід, слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Частиною 3 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 статті 182 КПК України визначено, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, що здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя з урахуванням положень ст. ст. 177, 178 КПК України, повинен раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю злочину у вчиненні якого він підозрюється. При цьому, необхідно мати на увазі, що розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб у особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України, слідчий суддя врахував як характер кримінального правопорушення, у якому підозрюється особа, кількість та ступінь ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, так і дані про особу підозрюваного, який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, раніше неодноразово судимий, розмір неправомірного прибутку в результаті здійснення незаконних дій, його майновий стан.

При цьому, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_13 офіційно ніде не працюючи, будучи підозрюваним в іншому кримінальному провадженні № 0000186, де відносно нього 11.02.2025 року було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із визначенням розміру застави - 242240,00 грн., за останнього було внесено заставу у відповідному розмірі.

За таких обставин, з метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України, слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність вийти за межі розміру застави визначеного п. 2 ч. 5 статті 182 КПК України, і визначити підозрюваному заставу в розмірі 350 (триста п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 059 800 (один мільйон п`ятдесят дев`ять тисяч вісімсот) грн. 00 коп. (350х3028), такий в достатній мірі гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

У разі внесення застави, на ОСОБА_4 , відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слід покласти наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу; не відлучаться із населеного пункту в якому він проживає - Закарпатська область, м. Ужгород, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та навчання; здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 186, 193, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ужгород Закарпатської області, громадянина України, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , мешканця АДРЕСА_2 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 обчислювати з моменту фактичного затримання 13.03.2025 року о 11 год. 00 хв.

Встановити строк дії ухвали до 08 травня 2025 року включно.

На підставі ч. 3 ст. 183, ч. 5 ст. 182 КПК України, визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу, достатню для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, у розмірі 350 (триста п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 059 800 (один мільйон п`ятдесят дев`ять тисяч вісімсот) грн. 00 коп. (350х3028).

Роз`яснити, що підозрюваний ОСОБА_4 або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави на ОСОБА_4 , у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу;

- не відлучаться із населеного пункту в якому він проживає - Закарпатська область, м. Ужгород, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та навчання;

- здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 08 травня 2025 року включно.

У разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Територіального управління ДСА України в Закарпатській області коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі установи, в якій утримуватиметься підозрюваний.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного з-під варти, про що повідомити Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, в порядку ч.5 ст.194 КПК України.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.

Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику та прокурору.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.

Час та дата складання повного тексту ухвали 17.03.2025 року о 16 год. 15 хв.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1