Справа № 296/2661/25
УХВАЛА

Іменем України

14 березня 2025 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000109, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира надійшло клопотання слідчого СВ Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000109.

Клопотання обґрунтовано тим, що СВ Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000109, відомості про яке 10.03.2025 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.03.2025 року о 21 год. 36 хв. за адресою: м. Житомир, вул. Івана Гонти, 68, працівниками ВКП Житомирського РУП №2 було затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зберігав при собі в рюкзаку 10 пакунків і 2 великих згортки замотаних в ізоляційну стрічку з речовиною в середині, ззовні схожу на наркотичну.

В ході огляду мобільного телефону, що належить ОСОБА_5 , було виявлено фотографії із зазначенням координат, де він ховав «закладки», а саме: згортки помаранчевого кольору, обмотані ізолентою чорного кольору.

За вказаними координатами було проведено огляд місця події, а саме: на відстані близько 500 м від вул. Гранітна, 16 в м. Житомирі, за координатами 50.29506, 28.64074. В ході огляду місця в землі було виявлено згорток помаранчевого кольору, обмотаний ізолентою чорного кольору. З даного згортку зроблено змив та поміщено до паперового конверту, опечатаного згідно з правилами пакування речових доказів з біркою «Для пакетів», згорток було упаковано до спец пакету № ICR0025712.

Постановою слідчого від 12.03.2025 згорток помаранчевого кольору, обмотаний ізолентою чорного кольору, який упаковано до спец. пакету № ICR0025712, та змив, який поміщено до паперового конверту, який опечатаний згідно з правилами пакування речових доказів з біркою «Для пакетів», було визнано речовими доказами.

На підставі наведеного слідчий просить накласти арешт на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів та недопущення їх втрати.

Слідчий у судове засідання не з`явився, попередньо подав заяву, в якій просить розгляд клопотання проводити за його відсутності. Клопотання підтримує у повному обсязі.

Представник власника майна у судове засідання не з`явився. Заявою від 14 березня 2025 року просив розгляд клопотання проводити за його відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи наведену норму процесуального закону, слідчий суддя вважає можливим розгляд клопотання за відсутності слідчого та представника власника майна.

Фіксування розгляду клопотання за допомогою технічних засобів не здійснювалось на підставі частини 4 статті 107 КПК України.

Дослідивши подані документи та матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується клопотання, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення клопотання по суті, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Слідчий суддя установив, що СВ Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000109, відомості про яке 10.03.2025 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Також установлено, що 10.03.2025 під час огляду мобільного телефону, який належить ОСОБА_5 , було виявлено фотографії із зазначенням координат, де він ховав «закладки». Таким чином, за координатами 50.29506, 28.64074, на відстані близько 500 м. від вул. Гранітна, 16 в м. Житомирі, було проведено огляд місця події.

З протоколу огляду від 11.03.2025 вбачається, що під час проведення огляду місця події було виявлено та вилучено наступне майно: згорток помаранчевого кольору, обмотаний ізолентою чорного кольору, який упаковано до спец-пакету № ICR0025712 та змив, який поміщено до паперового конверту, опечатаний згідно з правилами пакування речових доказів з біркою «Для пакетів».

Постановою слідчого від 12.03.2025 вилучене майно та змив визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000109.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Обставини, викладені слідчим у клопотанні щодо можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, підтверджені наявними в матеріалах клопотання доказами: витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10.03.2025; рапортом оперуповноваженого Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області майора поліції від 10.03.2025; протоколом огляду місця події від 11.03.2025; постановою про визнання предметів речовими доказами та іншими матеріалами кримінального провадження.

Беручи до уваги досліджені докази, долучені до клопотання, обставини кримінального провадження (відповідно до фабули у витязі з ЄРДР та наданих слідчим матеріалів), слідчий суддя дійшов висновку, що майно, вилучене в ході проведення огляду місця події, відповідає ознакам речових доказів у кримінальному провадженні №0000109, оскільки таке майно може містити відомості про вчинене кримінальне правопорушення.

Враховуючи наведене, а також з метою забезпечення дієвості досудового розслідування, запобігання можливості приховування та зникнення майна та для збереження речових доказів, слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування є достатні правові підстави для накладення арешту на майно, яке постановою слідчого від 12.03.2025 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000109, а тому клопотання слідчого підлягає до задоволення.

При цьому, слідчий суддя враховує і те, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. ст.170-173,175,309,369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на згорток помаранчевого кольору, обмотаний ізолентою чорного кольору, який упаковано до спецпакету № ICR0025712, та змив, який поміщено до паперового конверту, опечатаного згідно з правилами пакування речових доказів з біркою «Для пакетів», які було вилучено під час огляду місця події від 11.03.2025 року на відстані близько 500 м від вул. Гранітна, 16 в м. Житомирі, за координатами 50.29506, 28.64074.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6