Номер провадження 1-кс/754/3442/24
У Х В А Л А

Іменем України

18 грудня 2024 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , в присутності захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002961 від 20.11.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України відносно підозрюваного:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, з середньою спеціальною освітою, неодруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останнього разу: 23.01.2019 року Деснянським районним судом м. Києва за ч.2 ст. 185 КК України до покарання у виді 3 років позбавлення волі, на підставі ст. 71 КК України, остаточно призначено покарання у виді 4 років 7 місяців позбавлення волі, звільнений 09.05.2023 року по відбуттю строку покарання,

ВСТАНОВИВ:

18 грудня 2024 року слідчим СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури ОСОБА_3 , подано до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, із визначенням розміру застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, щодо ОСОБА_6 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Клопотання слідчим подане в рамках кримінального провадження №0002961 від 20.11.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Згідно з клопотанням та додатками до нього, в період з 14.11.2024 по 17.11.2024, точна дата не встановлена, у невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_6 , знаходячись у приміщенні квартири АДРЕСА_2 , в якій останній виконував ремонтні роботи, побачив в вищевказаній квартирі бухту кабелю «ВВГ нг-П» 2x1.5 (ЗЗКМ) 100 м, три бухти кабелю «ВВГнг 3x2.5» (ГАЛ-КАТ) по 100 м, бухту кабелю «ВВГнг-LS-П 2x1.5» (НПК ЕНЕРГО) 100 м, перфоратор «Einhell ВВН 850/1», що належить потерпілій ОСОБА_7 , після чого, у нього виник злочинний умисел, направлений на повторне, таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, який введено з 05 годин 30 хвилин 24.02.2022 Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та неодноразово продовжувався, останній раз Указом Президента України від 28.10.2024 № 740/2024 строком на 90 діб.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне, таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно викрав з квартири, належне ОСОБА_7 вищезазначене майно, після чого разом із викраденим майном залишив місце вчинення кримінального правопорушення та в подальшому розпорядився ним на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 19222 гривні 33 копійки.

Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів, 17.12.2024 року ОСОБА_6 слідчим повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілу та свідків в даному кримінальному провадженні; скоїти інше кримінальне правопорушення.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з ЄРДР, клопотання слідчого та додатки вручено підозрюваному своєчасно, згідно з вимогами ч.2 ст. 184 КПК України.

Прокурор при розгляді клопотання просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_5 просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого та застосувати щодо ОСОБА_6 менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, а саме у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав думку захисника. Свою вину визнав повністю. Просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі. Зазначив, що працює, хоча й не офіційно. Має на утриманні малолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 . Висловив намір повністю відшкодувати потерпілій завдані збитки.

Слідчий суддя вислухавши думку учасників розгляду клопотання, дослідивши клопотання та додатки до нього, приходить до наступного висновку.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків, потерпілого; перешкоджання кримінальному провадженню іншим способом; вчинити інше правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зокрема, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний оцінити, в тому числі, вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного.

Щодо обґрунтованості підозри

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Так слідчим суддею встановлено, що 20.11.2024 в ЄРДР зареєстровано кримінальне провадження №0002961 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України. Відповідно до короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, в період з 14.11.2024 по 17.11.2024, точна дата не встановлена, у невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_6 , знаходячись у приміщенні квартири АДРЕСА_2 , в якій останній виконував ремонтні роботи, таємно викрав з квартири, належне ОСОБА_7 майно, на загальну суму 19222 гривні 33 копійки.

17.12.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Зазначені обставини на цьому етапі досудового розслідування також підтверджуються доданими до клопотання доказами, зокрема, протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення та іншу подію від 19.11.2024; протоколами огляду місця події; протоколами допиту свідків, потерпілої; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками; речовими доказами у матеріалах кримінального провадження; іншими матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно з п. 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Як вбачається з наданих стороною обвинувачення матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні слідчого.

Необхідно наголосити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Вирішуючи клопотання слідчого, слідчий суддя враховує, що органом досудового розслідування дійсно надані до суду матеріали, з яких вбачаються вагомі докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілу та свідків та скоїти новий злочин, але слідчий суддя вважає, що не всі ризики є доведеними.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними, а ризик доведеним.

Так, співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його засудження до можливого покарання у вигляді позбавлення волі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим. Разом з тим, враховуються наявність стійких соціальних зв`язків, підозрюваний має родину, працює не офіційно.

Щодо ризику вчинити нове кримінальне правопорушення слідчий суддя вважає його цілком ймовірним, оскільки підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинені злочини проти власності.

Отже, слідчий суддя вважає, що є можливість істотно зменшити цей ризик встановленням певного обмеження поведінки підозрюваного.

При цьому, слідчий суддя вважає не доведеним ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що ОСОБА_6 може незаконно впливати на потерпілу і свідків, оскільки жодних доказів на підтвердження цього факту клопотання не містить. Підозрюваний повністю визнав вину та висловив намір відшкодувати потерпілій збитки, отже ймовірність того, що він впливатиме на потерпілу та свідків, є мізерною.

При цьому слід наголосити, що наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер і доводитися відповідними доказами (рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України».

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Як зазначено в ч.3 ст. 176 КПК України слідчий суддя відмовляє в застосуванні запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні довів обставини, передбачені п.1, п.2 ч. 1 ст. 194 КПК України, однак не довів обставини, передбачені п.3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме недостатність застосування до підозрюваного ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, слідчий суддя зазначає, що підозрюваний ОСОБА_6 , будучи повідомленим про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, та достовірно знаючи про звернення слідчого до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу стосовно нього у вигляді тримання під вартою, з`явився до суду на розгляд зазначеного клопотання. Крім того, з матеріалів, які надані слідчим суду вбачається, що підозрюваний не переховувався від органів досудового розслідування, а навпаки прибував для дачі пояснень. Зазначене у судовому засіданні підтвердив і слідчий.

Також, слідчий суддя бере до уваги те, що ОСОБА_6 , хоча й не офіційно, але працює, завдяки чому утримує свою малолітню дитину.

На думку слідчого судді застосування до підозрюваного за наведених обставин запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становитиме для нього надмірний тягар та непропорційне втручання у право на особисту свободу, а також матиме негативний вплив на членів його родини та певною мірою обмежуватиме і їх права.

Враховуючи викладене, беручи до уваги тяжкість інкримінованого правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , суворість можливого покарання, дані про особу підозрюваного, наявність постійного місця проживання, зважаючи, на те, що підозрюваний добровільно з`явився до суду на розгляд клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на цілі та принципи кримінального провадження, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також, що за результатами судового розгляду стороною обвинувачення доведено наявність обґрунтованої підозри та частково доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та не доведено обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання наведеним ризикам, зважаючи на позицію ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії» від 02.08.2001, відповідно до якої за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюється до позбавлення волі для цілей ст. 5 § 1 (с) Конвенції, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованих підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у період часу з 23.00 години до 06.00 години наступного дня.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177-179,183,184, 193,194,196,202, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , погодженого прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002961 від 20.11.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України відносно підозрюваного ОСОБА_6 - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту у період часу з 23.00 години до 06.00 години наступного дня із забороною залишати в цей час місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , на строк 2 місяці, тобто до 18 лютого 2025 року, включно.

Відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_6 обов`язки, а саме: не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду з постійного місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23.00 години до 06.00 години наступного дня; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Ухвалу передати відповідальній особі Деснянського УП ГУНП у м. Києві для виконання.

Відповідальні особи Деснянського УП ГУНП у м. Києві з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1