УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 ,

за участю прокурора ОСОБА_2

підозрюваного ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

при секретарі ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника третього відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення першого управління Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_2 , про продовження строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Харкова, з вищою освітою, маючого на утриманні малолітню дитину, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого, ч.4 ст.409 КК України у кримінальному провадженні №0000902, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 03.10.2024 року, -

В С Т А Н О В И В :

20 грудня 2024 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання начальника третього відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення першого управління Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Офісу Генерального прокурора ОСОБА_2 про продовження строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_3 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого, ч.4 ст.409 КК України у кримінальному провадженні №0000902, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 03.10.2024 року.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що Головним слідчим управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000902 від 03.10.2024 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що наказом командира військової частини НОМЕР_1 молодшого сержанта ОСОБА_3 зараховано до списків особового складу частини, на всі види забезпечення та призначено на посаду молодшого сержанта, яка входить до складу військової частини НОМЕР_2 . ОСОБА_3 достовірно знаючи, що вищевказані документи не отримувались ним у Центральній ВЛК ЗС України, у невстановлений під час досудового розслідування час, але не пізніше 13.07.2024 завідомо надав до командування військової частини НОМЕР_2 підроблені документи з метою ухилення від військової служби. Після чого, наказом командира військової частини № НОМЕР_3 (по особовому складу) від 13.07.2024 №84-РС відповідно до підпункту «б» пункту 2 частини 4 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» за станом здоров`я - на підставі висновку (постанови) військово-лікарської комісії про непридатність до військової служби з виключенням з військового обліку. В подальшому, відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 21.07.2024 № 205 (по стройовій частині) звільнено з 22.07.2024 у відставку за підпунктом «б» (за станом здоров`я - на підставі висновку військово-лікарської) комісії про непридатність до військової служби. Надалі ОСОБА_3 до військової частини не повернувся, а час проводив на власний розсуд не пов`язуючи з обов`язками військової служби. Таким чином, молодший сержант ОСОБА_3 будучи військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 діючи умисно, усвідомлюючи протиправність своїх дій, маючи намір ухилитись від проходження військової служби, надав до військової частини НОМЕР_1 завідомо підроблені документи про наявність хвороби та непридатність до військової служби на підставі яких був відсутній на службі та службові обов`язки не виконував.

25.09.2024 злочинна діяльність ОСОБА_3 припинена співробітниками СБУ, його було затримано на підставі п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України.

26.09.2024 ОСОБА_3 повідомлено про підозру, у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27 вересня 2024 року до ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту строком до 25 листопада 2024 року.

20.11.2024 постановою першого заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000902 від 03.10.2024 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК України, продовжено до трьох місяців, тобто до 25.12.2024.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.11.2024 підозрюваному ОСОБА_3 , продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту,

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_3 , під домашнім арештом визначено до 25 грудня 2024 року включно.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до шести місяців, тобто до 25.03.2025.

В обґрунтування необхідності продовження строку домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_3 та обов`язків покладених на нього прокурором вказано, що не зменшилися заявлені під час застосування йому запобіжного заходу ризики, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_3 , може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

У зв`язку з тим, що строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту спливає, а ризики, передбачені ст.177 КПК не зменшились, орган досудового розслідування звернувся до Шевченківського районного суду м.Києва з клопотанням про продовження відносно підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

У судовому засідання прокурор ОСОБА_2 клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_3 підтримав та просив задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про продовження відносно підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Крім того, вказав, що підозра, повідомлена останньому не обґрунтована, кваліфікація дій ОСОБА_3 не вірна. Разом з тим, зазначив, що підозрюваний має ряд хвороб та задовільну процесуальну поведінку, хоче працювати, а домашній арешт не дає змоги.

Підозрюваний ОСОБА_3 у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання про продовження відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши думку прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Так, відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, а також ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Водночас, обов`язковою умовою для застосування запобіжного заходу має бути доведеність сукупності обставин, визначених ч. 1 ст. 194 КПК України, яка вимагає від прокурора довести не лише наявність обґрунтованої підозри, а надати докази на підтвердження підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, на які посилається прокурор у клопотанні та обґрунтувати недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, визначеним у клопотанні.

Так судом встановлено, що Головним слідчим управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000902 від 03.10.2024 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК України.

25.09.2024 злочинна діяльність ОСОБА_3 припинена співробітниками СБУ, його було затримано на підставі п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України.

26.09.2024 ОСОБА_3 повідомлено про підозру, у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27 вересня 2024 року до ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту строком до 25 листопада 2024 року.

20.11.2024 постановою першого заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000902 від 03.10.2024 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК України, продовжено до трьох місяців, тобто до 25.12.2024.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.11.2024 підозрюваному ОСОБА_3 , продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту,

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_3 , під домашнім арештом визначено до 25 грудня 2024 року включно.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до шести місяців, тобто до 25.03.2025.

У зв`язку з закінченням строку дії запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 стороною обвинувачення ініційоване клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного ОСОБА_3 переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення. Крім того, останній ознайомлений з особливостями оформлення документації для ідентифікації особи та може скористатись вказаними здібностями для уникнення відповідальності за вчинене.

Встановлюючи ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

Тобто, ризик незаконного впливу існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Слідчий суддя враховує, що покази свідків у вказаному кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище ОСОБА_3 як підозрюваного, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що остання наділена потенційною можливістю впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.

Крім того, слідчий суддя вважає встановленим наявність ризику вчинення підозрюваним ОСОБА_3 іншого кримінального правопорушення чи продовження вчинення кримінального правопорушення у якому підозрюється, оскільки враховуючи тяжкість можливого покарання останній може вчинити будь-які дії, що будуть утворювати окремий склад кримінального правопорушення для його мінімізації чи уникнення.

За таких обставин, на переконання слідчого судді, запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний час доби буде співрозмірним із тяжкістю кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 та у повній мірі зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти визначеному ризику.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: не відлучатись за межі м.Харкова та Харківської області без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду; прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за їх першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Також слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Керуючись частиною другою статті 376, статтями 2, 7, 115, 179, 194, 196, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання начальника третього відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення першого управління Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_2 , про продовження строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту - задовольнити.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступної доби, за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

-не відлучатись за межі м.Харкова та Харківської області без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за їх першою вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під домашнім арештом продовжити на 60 діб в межах строку досудового розслідування, тобто до 21 лютого 2025 року, включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_3 .

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1