Справа № 216/883/25
провадження 1-кс/216/397/25
УХВАЛА

іменем України

17 лютого 2025 року місто Кривий Ріг

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

володільця майна ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00000216 від 09.01.2025 за ч. 1 ст. 436-1 КК України, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

12 лютого 2025 року до Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу надійшло клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 , в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт майно, яке належить на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на мобільний телефон марки «XIAOMI» моделі «Redmi Note 8 Pro», ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-1-2: НОМЕР_2 , з sim-картою оператора мобільного зв?язку з абонентським номером НОМЕР_3 , який виявлено й вилучено 11.02.2025 в ході обшуку його житла за адресою: АДРЕСА_1 .

Узагальнені доводи особи, яка подала клопотання.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що слідчим відділом Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області розслідується кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 00000216 від 09.01.2025року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України.

На даному етапі досудового розслідування встановлено, що 08.01.2025 до слідчого відділу Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт оперуповноваженого ВКП Криворізького РУП ОСОБА_5 про те, що в ході моніторингу соціальної мережі Інтернет "Одноклассники" виявлено мешканця Криворізького району Дніпропетровської області, який на власній загальнодоступній веб-сторінці даної соціальної мережі за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_2 поширює символіку комуністичного тоталітарного режиму (ЖЄО № 1668 від 08.01.2025.

Крім цього, встановлено особу, яка поширює публікації з символікою комуністичного тоталітарного режиму. Ним виявився ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , який на власній сторінці соціальної мережі «Одноклассники» з ідентифікатором користувача « ОСОБА_6 » (за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_2 поширює публікації із символікою комуністичного тоталітарного режиму.

Проведено огляд вказаної сторінки російської соціальної мережі «Oдноклассники» (https://ok.ru/), на якій виявлено публікації, які містять зображення, атрибутики, в якій відтворюється поєднання п?ятикутної зірки, серпа та молота, а також осіб, які обіймали керівні посади в комуністичній партії, у вищих органах влади та управління СРСР, та іншої символіки, яка відповідно до Закону України від 09.04.2015 «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» відноситься до символіки комуністичного тоталітарного режиму.

В ході досудового розслідування 11.02.2025, у період часу з 06:50 до 09:20 годин, проведено обшук житла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено й вилучено мобільний телефон марки «XIAOMI» моделі «Redmi Note 8 Pro», ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-1-2: НОМЕР_2 , з sim-картою оператора мобільного зв?язку з абонентським номером НОМЕР_3 , який ОСОБА_4 міг використовувати для поширення у соціальній мережі «Одноклассники» на власній сторінці користувача « ОСОБА_7 » за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_2 символіки комуністичного тоталітарного режиму.

Вищевказані речі, визнано речовими доказами постановою слідчого від 11 лютого 2025 року.

У зв`язку з цим у кримінальному провадженні виникла необхідність накладення арешту на вищевказане майно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Сторона обвинувачення посилаючись на вимоги ст.ст. 98, 170 КПК України, з метою збереження речових доказів просить накласти арешт на тимчасово вилучене під час проведення обшуку 24.12.2024 майно.

1.Позиції учасників.

У судовому засіданні прокурор підтримав вкавзане клопотання та просив задовольнити.

Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт ОСОБА_4 проти задоволення клопотання не заперечував.

2.Обставини, що були встановлені під час розгляду клопотання.

В ході розгляду клопотання встановлено, що провадженні СВ Криворізького РУП ГУНП у Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00000216 від 09.01.2025 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України.

11.02.2025, у період часу з 06:50 до 09:20 годин, проведено обшук житла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведеного обшуку у останнього виявлено та вилучено зазначені у клопотанні речі, які 11.02.2025 постановою слідчого долучені в якості речових доказів у вказаному кримінальному провадженні.

Тимчасово вилучені речі належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

3.Мотиви прийняття рішення слідчим суддею.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

3.1 Щодо строку звернення з клопотанням.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Оскільки, речі на які слідчий просить накласти арешт було вилучено 11.02.2025 р. під час проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді, а клопотання про арешт майна подано до суду 12.02.2025 р., сторона обвинувачення звернулась з вказаним клопотанням у строк передбачений ч. 5 ст. 171 КПК України.

3.2 Щодо правової підстави для арешту майна та можливості використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим відділом Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у даному кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №00000216 від 09.01.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України.

Слід звернути увагу, що зазначені у клопотанні речі, мають на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Отже, стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та зберегло на собі його сліди.

З огляду на викладене, на переконання слідчого судді доведено, що підстава передбачена п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України (арешт з метою збереження речових доказів) підлягає застосуванню.

3.3 Щодо наявності ризиків приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження майна.

Під час проведення обшуку вдалось зафіксувати дані з вилучених речей. Однак необхідним є збереження первинних параметрів таких речей, поряд з цим, наразі на початковій стадії досудового розслідування складно визначити весь об`єм необхідних слідчих дій та даних, які можливо буде встановити із відомостей, що зафіксовані у відповідних речах.

Таким чином, є достатні підстави вважати, що у разі невжиття заходів забезпечення кримінального провадження майно, на яке прокурор просить накласти арешт може бути приховано або знищено.

3.4 Щодо розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження та виправданості потреб досудового розслідування у втручанні у права і свободи особи

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

На переконання слідчої судді, на даному етапі досудового розслідування, накладення арешту на вилучене майно, з метою збереження речових доказів, є необхідним для виконання вищенаведених завдань кримінального провадження щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення.

Такий арешт пов`язаний з втручанням у право особи на власність, що є складовою права на мирне володіння своїм майном (передбачене у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Водночас, на переконання слідчої судді, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права особи, оскільки є необхідним і пропорційним до законної мети, що переслідується - нагальної суспільної потреби у розслідуванні корупційних кримінальних правопорушень.

Слідча суддя вважає, що вказаний суспільний інтерес при врівноважуванні повинен отримати більшу вагу, тоді як інтерес осіб, що полягає у можливості володіти своїм майном, має порівняно меншу вагу.

Окрім того, таке втручання стосуватиметься виключно конкретного майна, яке має важливе значення для досудового розслідування, що вказує на співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

3.5 Щодо наслідків арешту майна

На переконання слідчого судді, з огляду на викладені у цій ухвалі обставини та початкову стадію досудового розслідування та обраний спосіб арешту, такий арешт не є надмірно обтяжливим.

Поряд з цим, наразі слідчому судді не надано будь-яких даних, які б вказували на суттєве позначення арешту майна, застосованого у вищезазначений спосіб, на інтересах володільця.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що обраний судом захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, його межі у часі окреслені строками досудового розслідування, які в свою чергу чітко регламентуються нормами ст. 219 КПК України.

У подальшому, за наявністю певних процесуальних підстав та фактичних обставин, що можуть бути встановлені під час досудового розслідування, власник майна має право звернутися із клопотанням про скасування цього арешту і вилучене майно йому може бути повернуто, згідно положень ст. 174 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Накласти арешт на речі, які вилучені 11.02.2025 в ході обшуку житла за адресою: АДРЕСА_1 за місцем фактичного мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: мобільний телефон марки «XIAOMI» моделі «Redmi Note 8 Pro», ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-1-2: НОМЕР_2 , з sim-картою оператора мобільного зв?язку з абонентським номером НОМЕР_3 , що належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони власнику, уповноваженим ним особам, а також іншим особам в відчуження, розпорядження та користування вищезазначеним майном.

Визначити місцем зберігання майна, на яке накладено арешт згідно з «Порядком зберігання та передачі речових доказів стороною обвинувачення», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 - в камері зберігання речових доказів Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Роз`яснити, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено в залі судових засідань Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області о 15-20 год. 21 лютого 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_8