Справа № 953/1759/25
н/п 1-кс/953/3011/25
"16" квітня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
В С Т А Н О В И В :
15.04.2025 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора про накладення арешту на тимчасове вилучене майно в ході огляду місця події на березі водойми за адресою: м. Харків, вул. Ісаївська, 85, а саме: - знаряддя лову, а саме: металеві прути з сіткою «косинка» у кількості 10 шт.; льодовий бур біло-зеленого кольору-1 шт.; рибацьке металеве сидіння-1 шт.; поліпропіленовий мішок, в якому знаходилась свіжовиловлена риба, яка була перерахована по видам, кількість якої склала: судак- 6 екземплярів, вагою 3,315 кг., лящ-2 екземпляри вагою 1,180 кг., окунь- 3 екземпляри вагою 1,315 кг., карась сріблястий - 41 екземпляр вагою 14,635 кг, належні ОСОБА_4 .
Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Київською окружною прокуратурою м. Харкова.
Так, ОСОБА_4 за допомогою забороненого знаряддя лову, виловив з водосховища, що розташоване на території Київського району м. Харкова за адресою: м. Харків, вул. Ісаївська,85, водні живі біоресурси, а саме: судак- 6 екземплярів, лящ-2 екземпляри, окунь- 3 екземпляри, карась сріблястий - 41 екземпляр.
20.02.2025 вищевказані речі вилучені 19.02.2025 в ході огляду місця події у ОСОБА_4 були визнані речовими доказами по даному кримінальному провадженню.
Вказане майно знаходиться у Харківському РУП №1 ГУНП в Харківській області за адресою : м. Харків, вул. Алчевських 49.
20.02.2025 клопотання про арешт вищевказаного вилученого майна направлено до Київського районного суду м. Харкова для розгляду по суті.
25.02.2025 Київським районним судом м. Харкова було винесено ухвалу про повернення клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова про арешт майна для усунення недоліків, а саме клопотання прокурора про арешт майна, на яке сторона обвинувачення просить накласти арешт, не містить інформації щодо власника тимчасово вилученого майна, що в свою чергу не відповідає вимогам ч.2 ст. 171 КПК України, а також позбавляє можливості встановлені строки виконати вимоги ч.1 ст. 172 КПК України.
14.04.2025 вищевказану ухвалу було отримано у Київському районному суді м.Харкова.
У клопотанні вищевказані недоліки було усунуто та вказано інформацію щодо власника тимчасово вилученого майна.
Зазначені речі були визнані речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.
Вищеописані речі зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, тобто відповідають критеріям, зазначеним у п. 1, п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України.
Таким чином, існує сукупність підстав вважати, що вищевказані речі є доказом кримінального правопорушення, оскільки відповідає вимогам ст. 98 КПК України.
Прокурор, посилаючись на вимоги ст. 98, 170 КПК України, з метою забезпечення збереження речового доказу, просив накласти арешт на вказане майно.
Прокурор до судового засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, просив задовольнити клопотання.
Власник майна в судове засідання не прибув, повідомлений про дату, час та місце судового засідання належним чином.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власників майна та прокурора.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Строк для звернення до слідчого судді з даним клопотанням не є пропущеним.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення огляду місця події, майно може містити відомості про факти чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України, як тимчасово вилучене майно, вважає за необхідне накласти арешт на вказане майно.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом, тобто зберегло на собі сліди вчинення злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було вилучене вилучено у ході огляду місця події 19.02.2025 на березі водойми, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Ісаївська, 85, а саме:
- поліпропіленовий мішок з свіжовиловленою рибою, яка була перерахована по видам, кількість якої склала: судак- 6 екземплярів, вагою 3,315 кг., лящ 2 екземпляри вагою 1,180 кг., окунь 3 екземпляри вагою 1,315 кг., карась сріблястий 41 екземпляр вагою 14,635 кг.;
- знаряддя лову, а саме: металеві прути з сіткою «косинка» у кількості 10 шт.;
- льодовий бур біло-зеленого кольору-1 шт.;
- рибацьке металеве сидіння-1 шт., належні ОСОБА_4 .
Визнати місцем зберігання приміщення Харківського рибоохоронного патруля, що знаходиться за адресою: м.Харків, вул.Космічна 21, до якого передати на подальше зберігання свіжовиловлену рибу, яка була перерахована по видам, кількість якої склала: судак- 6 екземплярів, вагою 3,315 кг., лящ 2 екземпляри вагою 1,180 кг., окунь 3 екземпляри вагою 1,315 кг., карась сріблястий 41 екземпляр вагою 14,635 кг.
Визнати місцем зберігання камеру зберігання речових доказів Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області до якої передати знаряддя лову, а саме металеві прути з сіткою «косинка» у кількості 10 шт.; льодовий бур біло-зеленого кольору-1 шт; рибацьке металеве сидіння-1 шт.
Майно, на яке накладено арешт зберігати відповідно до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1