печерський районний суд міста києва
Справа № 757/8071/25-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_7 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Мотивуючи означене клопотання слідчий вказує, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001352 від 12.12.2024 за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Так, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на посаді тимчасово виконуючого обов`язки генерального директора державного господарського об`єднання Консорціум «ІНФОРМАЦІЯ_4», будучи службовою особою, з метою особистого збагачення, з корисливих мотивів, вчинив дії, спрямовані на одержання неправомірної вигоди за вчинення в інтересах ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дій, поєднаних з вимаганням такої неправомірної вигоди від ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Так, 24.04.2018 наказом № 28-К ОСОБА_9 , призначено на посаду головного бухгалтера державного господарського об`єднання Консорціуму «ІНФОРМАЦІЯ_4» (ЄДРПОУ НОМЕР_3).

13.08.2018 наказом № 42-К ОСОБА_9 , звільнено з займаної посади.

В подальшому, за позовом ОСОБА_10 , 28.04.2023 суддею Солом`янського районного суду міста Києва у справі № 760/23694/18 винесено рішення про скасування наказу Консорціуму від 13.08.2018 № 42-к «Про звільнення ОСОБА_9 », поновлення останньої на посаді головного бухгалтера Консорціуму та стягнення з Консорціуму на користь ОСОБА_9 середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 525 811,88 гривень, моральну шкоду в розмірі 5 000 гривень, витрати по сплаті судового збору в розмірі 704,80 гривень.

Крім того, 25.10.2023 колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду постановила: рішення Солом`янського районного суду міста Києва скасувати в частині, стягнути з Консорціуму на користь ОСОБА_9 середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 663 031,20 гривень.

З метою відшкодування грошових коштів, рішення Київського апеляційного суду було надіслано на адресу Консорціуму.

В подальшому, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 30 жовтня 2024 року, ОСОБА_10 який є представником ОСОБА_9 за довіреністю, звернувся до т.в.о. генерального директора державного господарського об`єднання Консорціум «ІНФОРМАЦІЯ_4» ОСОБА_8 з вимогою перерахувати грошові кошти в сумі 668 031,20 грн. на його особистий банківський рахунок, обґрунтовуючи це тим, що рахунок ОСОБА_9 арештований.

31.10.2024 під час зустрічі ОСОБА_10 з ОСОБА_8 , останній повідомив, що він як діючий т.в.о. генерального директора не може виконати рішення Київського апеляційного суду в частині виплати коштів на користь ОСОБА_9 без попереднього узгодження своїх дій з колишнім керівником Консорціуму. А також ОСОБА_8 надав ОСОБА_10 свій номер мобільного телефону НОМЕР_1 для подальшої комунікації.

Під час зустрічі з ОСОБА_10 , у ОСОБА_8 виник злочинний умисел, спрямований на вимагання неправомірної вигоди ОСОБА_10 з метою особистого збагачення.

Під час наступної зустрічі ОСОБА_8 та ОСОБА_10 , яка відбулась 07.11.2024 на території на АЗС «Злагода», неподалік місцезнаходження Консорціуму, що за адресою: АДРЕСА_3, ОСОБА_8 , будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище, діючи умисно, з корисливих мотивів, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди, висунув ОСОБА_10 вимогу в наданні йому неправомірної вигоди в сумі 5 000 доларів США за виконання рішення Київського апеляційного суду в частині виплати коштів на користь ОСОБА_9 в сумі 668 031,20 гривень та пообіцяв здійснити виплати декількома траншами напочатку наступного, тобто 2025 року.

В подальшому, в період часу з 20.11.2024 по 08.12.2024 ОСОБА_8 , шляхом надсилання текстових повідомлень ОСОБА_10 у месенджері «Whats App» (з мобільного номеру НОМЕР_1 ), неодноразово наголошував на наданні йому неправомірної вигоди, лише після чого він вчинить необхідні дії, спрямовані на виконання рішення Київського апеляційного суду.

На зазначену пропозицію ОСОБА_10 був вимушений погодитися у зв`язку з умисним створенням ОСОБА_8 умов для надання неправомірної вигоди з метою запобігання шкідливим наслідкам щодо прав і законних інтересів своїх та ОСОБА_9 .

Так, відповідно до попередньої домовленості з ОСОБА_10 , 20.12.2024, приблизно о 13 год. 05 хв., тимчасово виконуючий обов`язки генерального директора державного господарського об`єднання Консорціум «ІНФОРМАЦІЯ_4», ОСОБА_8 , перебуваючи, в одному з приміщень АЗС «Злагода», неподалік місцезнаходження Консорціуму, що за адресою: АДРЕСА_3, продовжуючи свій злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди за виконання рішення Київського апеляційного суду в частині виплати коштів на користь ОСОБА_9 , діючи умисно з корисливих мотивів, одержав неправомірну вигоду від ОСОБА_10 в сумі 2 000 доларів США, що є частиною відповідно до раніше висунутою вимогою ОСОБА_8 у 5 000 доларів США.

18 лютого 2025 року о 10 год. 10 хв. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_2 ), тимчасово виконуючому обов`язки генерального директора державного господарського об`єднання Консорціум «ІНФОРМАЦІЯ_4» (ЄДРПОУ НОМЕР_3), громадянину України, уродженцю м. Харків, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Так, метою застосування запобіжного заходу до ОСОБА_8 згідно ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним (обвинуваченим) покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

п. 1 переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

п. 2 знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

п. 3 незаконно впливати на потерпілого (його представника), свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

п. 4 перешкоджання кримінальному провадженню іншим способом.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Підозрюваному ОСОБА_8 інкримінується злочин, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, є підстави вважати, що ОСОБА_8 може виїхати за межі території України та переховуватися від органів досудового слідства та суду.

Крім того, на даний час у кримінальному провадженні проведений не увесь комплекс необхідних слідчих (розшукових) дій, не встановлено усі обставини, що мають значення для досудового розслідування; не встановлені усі можливі співучасники злочину. Наведене дає підстави вважати, що ОСОБА_8 перебуваючи на волі та маючи зв`язки з працівниками державного господарського об`єднання Консорціум «ІНФОРМАЦІЯ_4» особами, які перебували у нього у підпорядкуванні, буде намагатися знищити, сховати або спотворити речові докази, які мають значення для кримінального провадження.

Вказане свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається в тому, що підозрюваний ОСОБА_8 має можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Також, у ході досудового розслідування не допитано усіх свідків - працівників державного господарського об`єднання Консорціум «ІНФОРМАЦІЯ_4» тощо, яким відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.

Зазначене свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається в тому, що підозрюваний ОСОБА_8 маючи дружні, сприятливі відносини з працівниками державного господарського об`єднання Консорціум «ІНФОРМАЦІЯ_4», які можливо обізнані про злочинні дії ОСОБА_8 , може незаконно на них впливати на свідків.

У судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість та необхідність у продовженні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Захисники у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, вказавши на те, що клопотання не містить виклад обставин, які б свідчили про наявність ризиків визначених ст. 177 КПК України, просять відмовити в задоволенні клопотання.

Підозрюваний у кримінальному проваджені у судовому засіданні підтримав позицію захисника.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного, його захисника, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Основні доводи внесеного стороною кримінального провадження клопотання зводяться до наявності кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , а наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до вимог п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, при вирішені питання, чи було особу «обвинувачену в кримінальному правопорушенні» для цілей статті 6 Конвенції, необхідно виходити з таких трьох критеріїв: категорія даного провадження згідно з національним законодавством; суттєві характерні риси цього провадження; вид та суворість міри покарання, яке може бути призначено заявникові. [«O. v. Norway», n. 33926].

«Законність» тримання під вартою з погляду національного закону не завжди є вирішальним чинником. Європейський суд з прав людини зазначає, що тримання під вартою протягом зазначеного періоду має відповідати меті пункту 1 статті 5 Конвенції, яка забороняє безпідставне позбавлення свободи. [«Гаважук проти України», п. 63654]; [«Мурукін проти України», п. 34]; [«Буряга проти України», п. 54655]; [«Фельдман проти України», п. 68656].

Тримання під вартою у відповідності до пункту 1(с) статті 5 Конвенції має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття заявника під варту має бути конче необхідним для забезпечення його присутності в суді, але водночас інші, менш суворі заходи можуть бути достатніми для досягнення цієї мети. (Рішення : «Ladent v. Poland», n. 55660; «Ambruszkiewicz v. Poland», n.n. 29-33661; «Хайредінов проти України», n. 28).

Затримання особи є настільки серйозним запобіжним заходом, що воно є виправданим, лише якщо інші, менш суворі, заходи були розглянуті та визнанні недостатніми для забезпечення захисту індивідуальних або суспільних інтересів, які можуть вимагати затримання відповідної особи. (Рішення : «X. v. Finland», n. 151).

ЄСПЛ визнав, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню є недостатньою для обґрунтування обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Виходячи із правової позиції ЄСПЛ при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи її переконливість. При цьому прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам передбачених ст. 177 КПК України.

В ході розгляду клопотання слідчим суддею було встановлено, що виключних обставин для тримання ОСОБА_8 під вартою немає, оскільки даних, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів у клопотанні слідчого не вказано та в судовому засіданні не доведено.

Враховуючи те, що прокурор не довів суду виняткових обставин, які б виправдовували обмеження права підозрюваного на свободу та свідчили б про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, а також зважаючи на те, що підозрюваний надає викривальні покази, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід, передбачений ст. 181 КПК України, у вигляді домашнього арешту, із забороною цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , який є співмірний з існуючими ризиками, особою підозрюваного, тяжкістю злочину та його наслідками. При цьому, такий режим може перериватись необхідністю отримання медичної допомоги та прослідування до укриття цивільного захисту.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_8 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не спілкуватись із свідками та потерпілими із приводу обставин, що розслідуються в даному кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 206, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , в період доби з 23-00 год. по 06-00 год. наступної доби за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту, строком до 18.04.2025 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не спілкуватись із свідками та потерпілими із приводу обставин, що розслідуються в даному кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді та покладених судом обов`язків в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні до 18.04.2025 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1