Справа № 947/4345/25
Провадження № 1-кс/947/2836/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.02.2025 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , дослідивши матеріали за клопотанням представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0001291 від 25.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання ОСОБА_2 , подане в інтересах військової частини НОМЕР_1 , про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 03.10.2024 на автомобіль марки «УАЗ», реєстраційний номер НОМЕР_2 .

Дослідивши подане клопотання з доданими до нього матеріалами слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

З аналізу статей 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту зазначеної норми випливає, що клопотання про скасування заходів забезпечення кримінального провадження також подається та розглядається слідчим суддею за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.

Підсудність це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у Главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених у розділі 1 ЗУ«Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності. Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

Клопотання у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі клопотання для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Слідчий суддя зазначає, що зі змісту долученої до клопотання ухвали слідчого судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 03.10.2024 вбачається, що слідчим відділенням відділу поліції № 2 Ізмаїльського районного управління поліції ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування в рамках кримінального провадження, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001291 від 25.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Слідчий суддя зауважує, що самим заявником у клопотанні зазначається, що досудове розслідування даного кримінального провадження здійснюється Другим слідчим відділом (з дислокацією м. Одесі) ТУ ДБР, розташованого у м. Миколаєві, проте останнім до матеріалів, які обґрунтовують подане ним клопотання, не долучено відповідних актуальних відомостей щодо органу, яким наразі здійснюється досудове розслідування даного кримінального провадження та щодо ймовірної зміни підслідності.

Таким чином, наразі за наявних матеріалів у слідчого судді відсутні актуальні відомості щодо органу досудового розслідування яким здійснюється досудове розслідування даного кримінального провадження.

У зв`язку з вищевикладеним, слідчий суддя приходить до переконання, що подане клопотання підлягає поверненню заявнику.

Слідчий суддя роз`яснює, що заявник не позбавлений процесуальної можливості повторно ініціювати питання скасування арешту майна, попередньо долучивши відповідні матеріали, якими правова позиція заявника буде підтверджуватися.

Таким чином, керуючись ст. ст. 172, 174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0001291 від 25.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України - повернути заявнику разом з доданими до нього документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1