Провадження по справі № 1-кс/522/7105/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

26 грудня 2024 року місто Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 про продовження дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, українця за національністю, який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за № 0000574 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.10.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 194 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні СВ Відділення поліції №1 Одеського районного управління поліції №1 ГУ НП в Одеській області, перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000574 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.10.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 194 КК України, за кваліфікуючими ознаками: а саме умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28 жовтня 2024 приблизно о 19 годині 20 хвилин, ОСОБА_4 , маючи прямий умисел, направлений на пошкодження чужого майна шляхом підпалу, а саме квартири АДРЕСА_2 , яка належить на праві власності ОСОБА_7 , прибув до будинку АДРЕСА_3 .

Надалі, ОСОБА_4 , реалізуючи свій прямий умисел, направлений на пошкодження майна шляхом його підпалу, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, усвідомлюючи те, що внаслідок його дій можуть постраждати сторонні особи та їх майно, діючи з хуліганських мотивів, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, використовуючи заздалегідь підготовлену невстановлену досудовим розслідуванням на теперішній час ємкість з невстановленою речовиною, підійшов до квартири АДРЕСА_2 , облив з вказаної ємкості зовнішню сторону вхідних дверей невідомою речовиною та за допомогою невстановленого досудовим розслідуванням пристрою для розпалювання вогню, підпалив вхідні двері до квартири, що призвело до їх загоряння та пошкодження на загальну площу один кв. м. а також пошкодження лінолеуму біля вхідних дверей на загальну площу один кв. м.

В подальшому, ОСОБА_4 покинув місце вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, а саме, умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу.

29.10.2024 в порядку ч. 3 ст. 208, ч. 1, пункту 6, ст. 615 КПК України ОСОБА_4 було затримано за вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст.194 КК України.

29.10.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, а саме а саме, умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу.

Постановою керівника Приморської окружної прокуратури міста Одеси від 25 грудня 2024 року продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, а саме до 29.01.2025.

Для завершення досудового розслідування є необхідність в проведенні ряду слідчих дій.

У зв`язку з вищевикладеним, прокурор звернувся з клопотанням про продовження строку дії обов`язків на строк проведення досудового розслідування.

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник в судовому засіданні заперечували щодо задоволення вказаного клопотання .посила.чись на його не обґрунтованість.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують його доводи, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до наступного висновку.

Мотиви слідчого судді.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 31.10.2024 відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Також, ухвалою суду визначено розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 60 560 гривень.

У разі внесення застави, на підозрюваного ухвалою суду були покладені обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, номеру телефону або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у кримінальному провадженні.

01.11.2024 року ОСОБА_4 звільнений з ДУ «ОСІ Управління державної пенітенціарної служби України в Одеської області» з-під варти у зв`язку із внесенням суми застави, визначеної ухвалою суду.

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою спливає 27.12.2024.

Вважаю, що вище перелічені ризики не зменшились.

Згідно із ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення та виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні та наданими до клопотання доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого, протоколами допиту свідків, протоколом огляду місця події, протоколами огляду відеозаписів з камер відеоспостереження та іншими зібраними у провадженні доказами в сукупності.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до категорії тяжких і карається позбавлення волі на строк до 8 років, підозрюваний раніше не судимий, офіційно не працевлаштований, не одружений, дітей на утриманні не має, що свідчить про відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків.

Слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування докази, наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання її винною, їй загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років, що, згідно ст. 183 ч. 2 п.5 КПК України, дозволяє продовжити йому обов`язки, зважаючи на те, що органом досудового розслідування проводяться першочергові слідчі дії з метою встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення, існує ризик можливого переховування від слідтва чи суду, незаконного вчинення тиску на свідків, потерпілого у цьому кримінальному провадженні.

Щодо існування ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Суд вважає, що наразі продовжують існувати ризики, визначені ст. 177 КПК, і що необхідно продовжити строк дії обов`язків відносно підозрюваного.

Запобіжні заходи застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження. Їх дія носить превентивний (попереджувальний) характер реалізації особами дій, направлених на перешкоджання здійсненню правосуддя у справі.

Ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваними, обвинуваченими зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Крім того, суд враховує, що вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення як обставина, яка впливає на вибір судом виду запобіжного заходу (пункт 1 частини 1 статті 178 КПК), має опосередкований вплив й на оцінку рівня ймовірності вчинення підозрюваним тих чи інших дій, які кваліфікуються як ризики за статтею 177 КПК. Чим меншою є вагомість зібраних доказів на підтвердження підозри та чим нижчим є рівень її обґрунтованості, тим меншою є вірогідність незаконного втручання особи підозрюваного у хід досудового розслідування чи переховування від правосуддя, і навпаки.

Зазначений стандарт доказування (переконання) суд використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК, у цьому кримінальному провадженні.

Метою застосування (продовження) запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Окрім цього, слідчий суддя враховує, що в рамках вказанного кримінального провадження ще не проведені усі необхідні слідчі дії, а тому вірогідність наявності зазначених ризиків дуже висока.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги тяжкість кримінального правопорушення та роль підозрюваного ОСОБА_4 у його вчиненні, встановлені у ході досудового розслідування ризики, які слідчий суддя визнав обґрунтованими, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним злочину, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, а також враховуючи недостатність застосування інших більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні слідчого, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора про продовження строку дії обов`язків є обґрунтованим.

Разом з тим, для прийняття законного рішення у кримінальному провадженні та забезпечення проведення повного, всебічного, об`єктивного розслідування кримінального правопорушення необхідно провести значний обсяг слідчих та процесуальних дій, а саме: виконати вимоги ст. 290 КПК України; виконати вимоги, передбачені ст. 291 КПК України, а саме скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування, а також ряд інших дій.

Постановою керівника Приморської окружної прокуратури міста Одеси від 25 грудня 2024 року продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, а саме до 29.01.2025.

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, характеристики підозрюваного, вважаю за доцільне строк виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, продовжити до 3-х місяців в межах строку проведення досудового розслідування, тобто до 29.01.2025.

Керуючись ст.ст.28, 176-178, 194, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 про продовження строку застосування обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України задовольнити.

Продовжити строк виконання підозрюваним ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, до 4-х місяців в межах строку досудового розслідування, а саме до 29.01.2025 року включно, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, номеру телефону або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді щодо продовження строку дії обов`язків підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено та проголошено о 15:00 годині 27.12.2024 року в залі суду №131.

Слідчий суддя: ОСОБА_8