Справа №589/3067/18 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/247/24 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій
УХВАЛА

Іменем України

07 листопада 2024 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 589/3067/18 за апеляційною скаргою потерпілого ОСОБА_6 та його представника ОСОБА_7 на ухвалу слідчої судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 23.02.2024 про відмову у відкритті провадження,

учасників кримінального провадження:

потерпілого - ОСОБА_8 ,

представника потерпілого - адвоката ОСОБА_9 ,

установила:

У поданій апеляційній скарзі потерпілий ОСОБА_10 та його представник ОСОБА_7 просять скасувати ухвалу слідчої судді, оскільки зазначене рішення порушує право потерпілого на оскарження рішення дізнавача і суперечить вимогам КПК.

08.02.2024 потерпілий ОСОБА_8 та його представник ОСОБА_9 звернулися до слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області зі скаргою, в якій просили зобов`язати ст. дізнавача Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_11 вчинити певні процесуальні дії у кримінальному провадженні № 0000530 від 20.04.2016 за ч. 1 ст. 190 КК.

Ухвалою слідчої судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 23.02.2024 за вказаною скаргою потерпілого та його представника у відкритті провадження було відмовлено. Своє рішення слідча суддя суду першої інстанції умотивувала тим, що подана на бездіяльність дізнавача скарга не підлягає оскарженню в порядку ст. 303 КПК.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого судового рішення, доводи потерпілого ОСОБА_8 та його представника ОСОБА_9 , які підтримали свою апеляційну скаргу, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вказана вище апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Зокрема, відповідно ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав та свобод і можливість оскаржити до суду рішення, дії та бездіяльність органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб; кожен має право будь-якими, не забороненими законом засобами, захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань, а згідно ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора в порядку, передбаченому цим Кодексом. При цьому завданнями кримінального провадження, крім іншого, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК), а зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, крім іншого, відносяться: верховенство права; законність; рівність перед законом і судом; забезпечення права на захист; доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів; забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності (ч. 1 ст. 7 КПК).

Під час кримінального провадження слідчий суддя, прокурор, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а у випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу (ч. 1, 6 ст. 9 КПК).

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності дізнавача, слідчого, прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК, а судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні належить до повноважень слідчого судді у порядку, передбаченому КПК (п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК).

Так, а згідно ч. 1 ст. 303 (Глава 26 «Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування», § 1 «Оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування») КПК, на досудовому провадженні, крім іншого, можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: п. 1 - бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - потерпілим, його представником чи законним представником, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

Відповідно ст. 220 КПК, клопотання потерпілого і його представника чи законного представника про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, дізнавач зобов`язаний розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Процесуальні дії являють собою будь-які дії, визначені КПК, основна суть яких полягає в тому, що вони є засобами виконання завдань кримінального провадження, а слідчими (розшуковими) діями є дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; порядок проведення слідчих дій закріплений у КПК (Глави 20, 21 Розділу ІІІ), у тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб (ст. 224-226 КПК) і слідчий експеримент (ст. 240 КПК).

Повертаючись до кримінального провадження, ОСОБА_8 , який має статус потерпілого, 30.01.2024 звернувся до ст. дізнавача Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_11 з письмовим клопотанням про проведення конкретних слідчих дій у кримінальному провадженні № 0000530 від 20.04.2016 за ч. 1 ст. 190 КК, однак будь-якого рішення згідно ст. 220 КПК за наслідками розгляду клопотання потерпілого дізнавачем ухвалено не було, а саме клопотання ОСОБА_8 було проігноровано дізнавачем.

Постановивши ухвалу про відмову у відкритті провадження за скаргою потерпілого, слідча суддя суду першої інстанції дійшла висновку, що скарга ОСОБА_8 подана на бездіяльність дізнавача, яка не підлягає оскарженню згідно ст. 303 КПК, що не відповідає фактичним обставинам кримінального провадження та не ґрунтується на приписах КПК.

Колегія суддів приходить до переконання, що викладені у скарзі ОСОБА_8 обставини дають йому право на оскарження під час досудового провадження в порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК бездіяльність дізнавача ОСОБА_11 , яка полягала у нездійсненні нею процесуальних дій за наслідками подачі клопотання потерпілим в строк не більше трьох днів згідно ст. 220 КПК, що є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, оскільки зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (ч. 1 ст. 7 КПК).

Так, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону; кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому КПК (ч. 1, 3 ст. 21 КПК). При цьому сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК, а суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч. 2, 6 ст. 22 КПК).

Відповідно п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК, підставою для скасування судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, а згідно ч. 1 ст. 412 цього Кодексу істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, тому колегія суддів вважає за необхідне скасувати ухвалу слідчої судді у зв`язку з істотними порушеннями нею вимог кримінального процесуального закону, задовольнивши таким чином частково апеляційну скаргу потерпілого ОСОБА_8 та його представника ОСОБА_9 .

Вирішуючи питання подальшого руху кримінального провадження після скасування ухвали, колегія суддів враховує, що порушення слідчою суддею вимог п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК не охоплюється напряму (безпосередньо) переліком підстав для призначення нового розгляду в суді першої інстанції, передбачених ч. 1 ст. 415 КПК.

У той же час, під час апеляційного розгляду колегія суддів позбавлена можливості на законних підставах ухвалити рішення згідно п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК, тобто після скасування ухвали слідчої судді постановити нову ухвалу, так як скарга ОСОБА_8 на рішення дізнавача про відмову в задоволенні його клопотання не розглядалась слідчою суддею по суті вимог скарги потерпілого з урахуванням положень ст. 306, 307 КПК, а була повернута потерпілому без відкриття провадження.

Аналогічної правової позиції дотримується і Верховний Суд (лист ВС вих № 3567/0/2-20 від 31.12.2020, п. 2), згідно якої, виходячи з ч. 3 ст. 407 КПК, суд апеляційної інстанції не має право самостійно вирішити по суті клопотання, яке не було розглянуто по суті судом першої інстанції, тому колегія суддів вважає за необхідне призначити новий судовий розгляд скарги ОСОБА_8 і його представника в суді першої інстанції.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 419 і 422 КПК України,

постановила:

Апеляційну скаргу потерпілого ОСОБА_6 та його представника ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу слідчої судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 23.02.2024 про відмову у відкритті провадження за скаргою потерпілого ОСОБА_6 та його представника ОСОБА_7 - скасувати у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4