Провадження № 1-кс/686/8240/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2024 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС першого слідчого відділу (із дислокацією у м. Хмельницький) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_4 , погоджене з прокурором, про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця міста Маріуполь Донецької області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, оголошеного у міжнародний розшук

у кримінальному провадженні №0000340,

ВСТАНОВИЛА:

30.09.2024 старший слідчий в ОВС першого слідчого відділу (із дислокацією у м. Хмельницький) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором Хмельницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.408 КК України.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.408 КК України та оголошений у міжнародний розшук. Також існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий та прокурор у судовому засіданні підтримали подане клопотання з підстав, вказаних у клопотанні, просили його задовольнити.

Захисник підозрюваного у судовому засіданні заперечив проти заявленого клопотання, оскільки зв`язатися із підозрюваним йому не вдалося. Також зауважив, що органу досудового розслідування достеменно не відомо, що сталося із ОСОБА_6 та не з`ясовано, яка причина його неповернення з відпустки на службу до місця дислокації військової частини НОМЕР_1 .

Забезпечити явку підозрюваного в судове засідання не виявилося можливим з причини залишення підозрюваним меж держави Україна, який виїхав 22.05.2024 у м. Берлін Федеративної Республіки Німеччина, а тому клопотання розглянуто без участі ОСОБА_6 в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

20.06.2024 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000340 зареєстровано дане кримінальне провадження, правова кваліфікація кримінального правопорушення ч. 4 ст. 408 КК України.

19.09.2024 відносно ОСОБА_6 було складено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.408 КК України, а саме у тому, що «відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_2 Національної гвардії України від 30.07.2019 №149 (по стройовій частині) солдата запасу ОСОБА_6 , який прийнятий на військову службу за контрактом, призначений на посаду стрільця 3 відділення 3 патрульного взводу 4 патрульної роти стрілецького батальйону з конвоювання, екстрадиції, охорони підсудних та охорони громадського порядку військової частини НОМЕР_2 , зараховано до списків особового складу частини та на всі види забезпечення, з 30.07.2019.

Відповідно до положень п. 9 ст. 1, п. 1 ч. 2 ст. 24 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», військовослужбовцем є особа, яка проходить військову службу, а початком проходження військової служби для громадян, прийнятих на військову службу за контрактом, у тому числі військовозобов`язаних, які проходять збори, та резервістів під час мобілізації, вважається день зарахування до списків особового складу військової частини.

Відтак, з моменту прийняття на військову службу солдата ОСОБА_6 до військової частини НОМЕР_2 він набув статусу військовослужбовця особи, яка проходить військову службу та з цього ж дня розпочав виконання військового обов`язку проходження військової служби.

Наказом командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України (по стройовій частині) від 15.06.2022 №156, молодший сержант ОСОБА_6 зарахований до списків особового складу вказаної військової частини з 11.06.2022 та призначений на посаду інструктора з фізичної підготовки і спорту відділення інструкторів секції підготовки.

Вимоги ст.ст. 17, 65 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про оборону України», ч. 1 ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» зобов`язують кожного захищати Вітчизну, суверенітет і територіальну цілісність України.

Будучи військовослужбовцем, сержант ОСОБА_6 відповідно до вимог ст.ст. 11, 16, 127, 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст.ст. 1, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, зобов`язаний неухильно додержуватись Конституції та законів України, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, бути дисциплінованим, поводитися з гідністю й честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків.

Статті 129, 130, 131, 199, 216 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, а також необхідність забезпечення у військовій частині постійної бойової готовності, проведення занять з бойової підготовки, підтримання внутрішнього порядку, військової дисципліни та виконання службових обов`язків, зобов`язують військовослужбовців у службовий час постійно знаходитись в розташуванні військової частини або місця служби і не залишати їх без дозволу командира (начальника).

24.02.2022 Президент України видав Указ Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022, відповідно до якого з 05 год. 30 хвилин 24.02.2022 на території України введено воєнний стан, строком на 30 діб. Цього ж дня Верховною Радою України прийнято Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», який набрав чинності 24.02.2022.

14.03.2022 Президент України видав Указ Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №133/2022, відповідно до якого продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. 15.03.2022 Верховною Радою України прийнято Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який набрав чинності 18.03.2022.

18.04.2022 Президент України видав Указ Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №259/2022, відповідно до якого продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

17.05.2022 Президент України видав Указ Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №341/2022, відповідно до якого продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

12.08.2022 Президент України видав Указ Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №573/2022, відповідно до якого продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

07.11.2022 Президент України видав Указ Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №757/2022, відповідно до якого продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

06.02.2023 Президент України видав Указ Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №58/2023, відповідно до якого продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

01.05.2023 Президент України видав Указ Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №254/2023, відповідно до якого продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

26.07.2023 Президент України видав Указ Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №451/2023, відповідно до якого продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року, строком на 90 діб.

06.11.2023 Президент України видав Указ Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 734/2023, відповідно до якого продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року, строком на 90 діб.

05.02.2024 Президент України видав Указ Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 49/2024, відповідно до якого продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року, строком на 90 діб.

06.05.2024 Президент України видав Указ Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 271/2024, відповідно до якого продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року, строком на 90 діб.

23.07.2024 Президент України видав Указ Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 469/2024, відповідно до якого продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 12 серпня 2024 року, строком на 90 діб.

Згідно ст. 1 Закону України «Про оборону України», воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень;

Рішення про демобілізацію із внесенням його на затвердження Верховною радою України приймає Президент України. Відповідних рішень Президентом України не приймалось, таким чином, з урахуванням вищенаведеного, слід прийти до висновку, що в період з 24.02.2022 і дотепер на території України діє воєнний стан і сержант ОСОБА_6 вчинив інкриміноване кримінальне правопорушення в умовах воєнного стану.

Поряд із цим встановлено, що сержанту ОСОБА_6 , який проходив службу на посаді інструктора з фізичної підготовки і спорту відділення інструкторів секції підготовки військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України, яка дислокується по АДРЕСА_2 , наказом командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 17.05.2024 №144 надано частину щорічної основної відпустки за 2023 рік, в період з 23.05.2024 до 07.06.2024, із виїздом у м. Берлін Федеративної Республіки Німеччина. 22.05.2024 о 17 год. 05 хв. сержант ОСОБА_6 перетнув державний кордон України у пункті пропуску «Краківець», покинувши територію України. Однак, в порушення вимог вищевказаного законодавства, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, порушуючи військову дисципліну, маючи намір ухилитись від несення обов`язків військової служби назавжди, в умовах воєнного стану, 08 червня 2024 року о 08:00 год. без поважних причин та дозволу командування не з`явився на службу до місця дислокації військової частини НОМЕР_1 , що по АДРЕСА_2 , залишившись за межами території України, де проводить службовий час на власний розсуд, не пов`язаний із проходженням військової служби».

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах клопотання з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до інкримінованого кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України.

Відповідно до положення ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

За змістом ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Отже, за загальним правилом, письмове повідомлення про підозру вручається особі в день його складення слідчим або прокурором. У разі ж неможливості вручити таке повідомлення особисто, повідомлення про підозру вручається у спосіб, передбачений для виклику та приводу особи (глава 11 КПК України, статті 135, 136).

Відповідно до ч. 8 ст. 135 КПК України повістка про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, у випадку обґрунтованої неможливості вручення їй такої повістки згідно з частинами першою, другою, четвертою - сьомою цієї статті, публікується в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Особа, зазначена в абзаці першому цієї частини, вважається такою, яка належним чином повідомлена про виклик, з моменту опублікування повістки про її виклик у засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Слідчою суддею встановлено, що згідно із повідомленням ДПС України № 19-46091/18/24-Вих від 03.07.2024 ОСОБА_6 перетнув державний кордон України у напрямку «виїзд» у пункті пропуску «Краківець» 22.05.2024.

Складене 19.09.2024 року відносно ОСОБА_6 повідомлення про підозру у вчиненні ним злочину, передбаченого ч.4 ст. 408 КК України 20.09.2024 було вручено захиснику підозрюваного ОСОБА_5 , а також опубліковано в Урядовому кур`єрі України (№193 від 24.09.2024) та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Також в Урядовому кур`єрі України та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора були опубліковані повістки про виклик ОСОБА_6 до слідчого першого слідчого відділу (із дислокацією у м. Хмельницький) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому на 25.09.2024, 26.09.2024 та 27.09.2024.

За місцем реєстрації ОСОБА_6 повідомлення про підозру та повістки про виклик для проведення слідчих дій не надсилалися, оскільки останній зареєстрований по АДРЕСА_1 , а вказаний населений пункт входить до Переліку територій, яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 №309 (зі змінами відповідно до Наказу №170 від 25.06.2024).

За таких обставин, враховуючи те, що станом на 22.05.2024 ОСОБА_6 перетнув державний кордон України у пункті пропуску «Краківець», тобто виїхав з території України, приходжу до висновку, що повідомлення про підозру було вручено у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень у порядку ч. 8 ст. 135 КПК України, а ОСОБА_6 набув статусу підозрюваного у вказаному кримінальному провадженні.

Пред`явлена ОСОБА_6 підозра є обґрунтованою та підтверджується: матеріалами службового розслідування, проведеного військовою частиною НОМЕР_1 за фактом нез`явлення на службу сержанта ОСОБА_6 . з відпустки, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 01.07.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 01.07.2024 і протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 22.06.2024; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

З урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження у їх сукупності, слідча суддя встановила, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Частина 1 ст. 29 Конституції України визначає, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований, зокрема до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Згідно з вимогами п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Частиною 1 ст.183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із ч. 8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Санкція ч. 4 ст. 408 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років, а тому відповідно до ч. 6 ст. 12 КК України даний злочин є особливо тяжким.

Постановою першого слідчого відділу (із дислокацією у м. Хмельницький) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_4 від 20.09.2024 ОСОБА_6 було оголошено в державний та міжнародний розшук.

Відповідно до ч. 7 ст. 110 КПК України постанова слідчого, прийнята в межах компетенції згідно із законом, є обов`язковою для виконання фізичними та юридичними особами, прав, свобод чи інтересів яких вона стосується.

Зазначене дає підстави для висновку, що підозрюваний ОСОБА_6 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності переховується від органів досудового розслідування, постановою слідчого його оголошено в міжнародний розшук у зв`язку із переховуванням від органів слідства з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

А отже, стороною обвинувачення доведено існування ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Також доведеним є ризики незаконного впливу на свідків з метою зміни останніми показань на свою користь, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Вивченням особи ОСОБА_6 встановлено, що останній є громадянином України, одружений, утримує малолітню дитину, раніше не судимий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; фактично проживав на території України за адресою: АДРЕСА_3 .

Ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, у зазначеній нормі КПК законодавець прямо передбачив, що у випадку наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та оголошений у міжнародний розшук слідчий, прокурор (процесуальний керівник) звертається до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а не про його застосування, яке розглядається за відсутності підозрюваного. Специфікою є те, що таке рішення слідчий суддя, суд приймає за відсутності підозрюваного, а запобіжний захід лише обирається, а не застосовується.

Згідно із п. 1 розділу IV Інструкції про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції Інтерпол, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України, Офісу генерального прокурора, Національного антикорупційного бюро України, Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань, Міністерства фінансів України, Міністерства юстиції України № 613/380/93/228/414/510/2801/5 від 17.08.2020 Уповноважений підрозділ запитує публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення щодо осіб, які розшукуються з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну. Для запиту публікації Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення правоохоронний орган України надсилає уповноваженому підрозділу формуляр для запиту публікації Червоного оповіщення, а також, серед іншого, завірену копію ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (у тому числі в перекладі на одну з робочих мов Інтерполу) на стадії досудового розслідування.

У ході розгляду клопотання прокурором та слідчим було доведено наявність підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а саме існування ризиків: переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, факт виїзду підозрюваного за кордон та оголошення його у міжнародний розшук, а тому слідча суддя прийшла до висновку про можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного та задоволення вимог клопотання.

Враховуючи наведені ризики, усі, визначенні ст.178 КПК України, обставини в їх сукупності, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного, приходжу до висновку про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу та, що запобіжний захід у виді тримання під вартою є необхідним і таким, що забезпечить на даному етапі досудового розслідування виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та зможе запобігти встановленим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідча суддя вважає, що підстави і обставини, які зазначені в клопотанні слідчого, є достатньо обґрунтованими, а прокурор та слідчий в повному обсязі довели, що обмеження права підозрюваного на свободу є виправданим.

За встановлених обставин, слідча суддя дійшла висновку, що клопотання слідчого є обґрунтоване і доведене, а обрання відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в даному випадку відповідатиме обставинам вчиненого кримінального правопорушення і на даному етапі досудового розслідування такий захід забезпечення кримінального провадження виправдовує таке втручання у право підозрюваного на особисту свободу та недоторканість.

Обставин, які б вказували на неможливість утримання ОСОБА_6 під вартою не встановлено.

На підставі ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Разом з тим, ч. 4 ст. 183 КПК України передбачено, що при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 575 КПК України, -

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання старшого слідчого в ОВС першого слідчого відділу (із дислокацією у м. Хмельницький) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_4 задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.408 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання підозрюваного ОСОБА_11 а, ІНФОРМАЦІЯ_1 і не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя