Справа № 188/1545/19
Провадження № 1-в/188/86/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2024 року Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Петропавлівка Дніпропетровської області клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про вирішення долі речових доказів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000925 від 21.07.2017, стосовно ОСОБА_5 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, ОСОБА_6 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України, ОСОБА_7 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, ОСОБА_8 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 198 КК України,

за участю дистанційно прокурора ОСОБА_9 , захисника ОСОБА_3

в залі суду ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 30 жовтня 2018 року в рамках кримінального провадження №0000925 від 21 липня 2017 року було задоволено клопотання слідчого та накладено арешт на майно шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження, користування майном, а саме: на вилучений 27.10.2018 в ході обшуку автомобіль «KIA SPORTAGE», д.н.з. НОМЕР_1 ,VIN: НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_4 .

До суду у цьому кримінальному провадженні 20.06.2024 надійшло письмове клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_10 про скасування арешту майна.

В обґрунтування клопотання вказано, що ухвалою суду від 27 березня 2024 року ОСОБА_4 було звільнено від кримінальної відповідальності, а кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000925 від 21.07.2017, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, закрито на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України.

Посилаючись на норми ст.174 КПК України, заявник просить скасувати арешт, накладений ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 30 жовтня 2018 року на автомобіль «KIA SPORTAGE», д.н.з. НОМЕР_1 ,VIN: НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_4 на праві власності.

В судовому засіданні заявник та ОСОБА_4 підтримали клопотання.

Прокурор не заперечував проти клопотання.

Вивчивши клопотання з доданими до нього документами та вислухавши думки учасників судового провадження, суд зазначає таке.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 539 Кримінального процесуального кодексу (далі КПК) України під час виконання вироків суд, який ухвалив вирок, у разі необхідності вирішує питання, передбачені, зокрема, пунктом 14 частини першої статті 537 цього Кодексу, про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.

Статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав і основних свобод людини передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти України» була висловлена правова позиція, за якою при вирішенні питання про можливість утримання державою майна у кримінальному провадженні належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою , а з іншого боку - вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей (майна) державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Частиною 1 статті 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч.4 ст.174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів (п.1 ч.2 цієї статті).

Відповідно до статті 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Частиною 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. Й100 речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Суд вважає, що клопотання про скасування арешту майна у вигляді автомобіля «KIA SPORTAGE», д.н.з. НОМЕР_1 ,VIN: НОМЕР_2 який належить ОСОБА_4 на праві власності, є обґрунтованим і підлягає задоволенню, оскільки ухвалою від 27.03.2024 ОСОБА_4 було звільнено від кримінальної відповідальності, кримінальне провадження закрите, отже, потреба в арешті майна відпала.

Керуючись ст.174 КПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 задовольнити.

Скасувати арешт у вигляді позбавлення права на відчуження, розпорядження, користування майном, накладений ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 30 жовтня 2018 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000925 від 21.07.2017, на автомобіль «KIA SPORTAGE» д.н.з. НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_3 , що належить на праві власності ОСОБА_4 .

Ухвала набирає законної сили через сім днів з моменту її оголошення, якщо не буде оскаржена.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1