ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/800/24 Доповідач ОСОБА_1
Справа № 953/4883/23 Слідчий суддя ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2024 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 , підозрюваного - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27 червня 2024 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000398 від 12.04.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 307, частиною 3 статті 307 КК України, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого Київського районного суду м. Харкова від 27 червня 2024 клопотання слідчого задоволено та продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_7 у Державній установі "Харківський слідчий ізолятор" у межах строку досудового розслідування до 25 серпня 2024 року включно, визначено суму застави у розмірі 200 (двісті) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 600 (шістсот п`ять тисяч шістсот) гривень, яку можливо внести на відповідний депозитний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації України в Харківській області, при внесенні якої підозрюваний підлягає звільненню з-під варти з покладенням на нього наступних обов`язків: 1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, який буде встановлено та в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти)для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну. Підозрюваний, не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді від 27.06.2024 скасувати та змінити запобіжний захід на більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою. Підозрюваний вважає, що на Київський районний суд м. Харкова здійснюється тиск для прийняття рішень. Слідчі судді Київського районного суду м. Харкова позбавлені можливості до прийняття особистих рішень, з підстав зміни ХАС попередньо визначеного розміру застави. Заслухавши суддю-доповідача, пояснення підозрюваного та його захисника, які підтримали апеляційну скаргу, перевіривши матеріали судового провадження та доводи апеляційної скарги підозрюваного, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку. Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу. Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України. Відповідно до частини 3 статті 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. Як вбачається із матеріалів судового провадження, СУ ГУНП в Харківській області проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000398 від 12.04.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 307, частиною 3 статті 307 КК України. 29 березня 2024 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною 3 статті 307 КК України. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 29 березня 2024 року до ОСОБА_7 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 27 травня 2024 року включно та визначена сума застави у розмірі 100 (сто) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 302800 (триста дві тисячі вісімсот) гривень. Ухвалою Харківського апеляційного суду від 16 квітня 2024 року скасовано ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 29 березня 2024 року та постановлено нову, якою до ОСОБА_7 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 27 травня 2024 року включно та визначена сума застави у розмірі 200 (двісті) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 600 (шістсот п`ять тисяч шістсот) гривень. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 21 травня 2024 року строк тримання під вартою ОСОБА_7 продовжений до 29 червня 2024 року. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 27 червня 2024 року продовжений строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні до шести місяців, тобто до 29 вересня 2024 року. Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, слідчий суддя врахував наявність обгрунтованої підозри, наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України, які не зменшилися, а також обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. При цьому, слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим та прокурором не підтверджений ризик того, що підозрюваний може впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки доказів того, що у вказаному кримінальному провадженні були допитані свідки, матеріали долучені до клопотання, не містять. Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання відповідає вимогам статей 193-194, 199 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Матеріали, надані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення та існування ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України, враховуючи, що підозрюваний неодружений, жодних осіб на утриманні не має, має постійне місце мешкання, але без реєстрації, офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходу не має, раніше неодноразово був судимий, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до статті 12 КК України відноситься до особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у разі визнання його винним у виді позбавленні волі строком від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна. Вказані обставини об`єктивно вказують на те, що підозрюваний може вдатися до дій, передбачених пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України, оскільки ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»). Суд апеляційної інстанції враховує, що необхідність у продовженні строку тримання під вартою підозрюваного обумовлена неможливістю виконання всіх слідчих та процесуальних дій до закінчення строку тримання під вартою, визначеного попередньою ухвалою слідчого судді, оскільки як зазначено у клопотанні слідчого необхідно отримати висновки призначених судових експертиз; здійснити розсекречування матеріалів, які були підставою для проведення негласних слідчих (розшукових) дій; скласти повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та інших підозрюваних у вказаному кримінальному провадженні; ознайомити підозрюваних з матеріалами кримінального провадження в порядку, передбаченому статті 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; виконати інші слідчі (розшукові) дії, необхідність в яких може виникнути в ході досудового розслідування. Суд апеляційної інстанції зауважує, що слідчим суддею визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, розмір якої визначено в межах пункту 3 частини 5 статті 182 КПК України та відповідає тяжкості інкримінованого ОСОБА_7 злочину. Судом апеляційної інстанції при перегляді ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 29 березня 2024 року було встановлено, що при визначенні застави в розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб слідчий суддя не в повній мірі забезпечив впевненість у тому, що ОСОБА_7 не порушуватиме, покладених на нього процесуальних обов`язків, та колегія суддів дійшла висновку, що необхідним та достатнім розміром застави, який відповідає вимогам статті 182 КПК України є 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 600 гривень, що буде обґрунтовано та виправдано з урахуванням наявних ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Слідчий суддя, вирішуючи питання про продовження підозрюваному строку тримання під вартою, встановив, що саме застава в розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, з чим погоджується суд апеляційної інстанції, враховуючи, що розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді, оскільки порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи не є достатніми для її скасування та застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу чи визначення іншого розміру застави.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27 червня 2024 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: