У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 285/4106/24

провадження № 1-кс/0285/1030/24

07 серпня 2024 року м. Звягель

Слідчий суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання про арешт тимчасово вилученого майна по матеріалам досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за №0000763 від 04 серпня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання прокурора Звягельської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна, яке було вилучено 05 серпня 2024 року в ході проведення огляду місця події поблизу приміщення по АДРЕСА_1 , у ОСОБА_3 - 2500 гривень, а саме - 1 купюра номіналом 1000 гривень з № АН-6375923 та З купюри номіналом по 500 гривень кожна з № ГА2201496, ГА6770594, ЕВ4919664; пляшку горілки «PERVAK» об`ємом 0,5 л.; пляшку пива «Львівське 1715» об`ємом 2,25 л, позбавивши власника(-ів) і будь-яких осіб, які відповідно до чинного законодавства мають праве відчуження, розпорядження та користування вказаним майном, зазначених прав на нього.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що в період з 17 год 01 серпня по 10 год 30 хв 03 серпня 2024 року невстановлена особа з будинку по АДРЕСА_2 , умисно таємно, під час воєнного стану, викрала 8000 гривень у ОСОБА_4 , чим спричинила останньому майнової шкоди на вказану суму.

У ході розслідування кримінального провадження отримано відомості, які вказують, що до вчинення вказаного злочину може бути причетна ОСОБА_3 05 серпня 2024 року в ході проведення огляду місця події поблизу приміщення по АДРЕСА_1 у ОСОБА_3 вилучено 250 гривень, а саме - 1 купюра номіналом 1000 гривень з № АН 6375923 та 3 купюри номіналом по 500 гривень кожна з № ГА2201496, ГА6770594, ЕВ4919664, які є частиною викрадених грошей у ОСОБА_4 та пляшку горілки «PERVAK» об`ємом 0,5 л., пляшку пива «Львівське 1715» об`ємом 2,25 л., які купувалися за викрадені гроші у ОСОБА_4

06.08.2024 слідчим СВ Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області вилучені предмети визнано речовими доказами у даному кримінальному проваджені.

04.08.2024 відомості про вчинення зазначеного кримінального правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000763 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Оскільки вилучене майно є речовими доказами, які можуть бути використані для проведення судових експертиз, у слідства виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Прокурор подала заяву про розгляд клопотання без її участі.

Власник майна у судове засідання не з`явився.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Арешт майна це тимчасове позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину (ст.170 КПК). Він є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, застосування яких допускається лише у випадку, коли слідчий, прокурор доведе наявність трьох необхідних складових, а саме, що 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Ініціатор клопотання, звертаючись до суду з вимогою про арешт майна зазначив, що метою останнього є збереження речових доказів та проведення судових експертиз.

Подане клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України та в ньому обґрунтовано зазначено про необхідність арешту майна, яке відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України.

Суттєвих шкідливих наслідків застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження для осіб, яких він стосується, не вбачається.

Згідно практики ЄСПЛ втручання у власність (користування) фізичних чи юридичних осіб це вимушений захід, який держава застосовує тимчасово для досягнення певного результату.

Втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого Суд надає державам право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес.

Правомірним є арешт за умови одночасного існування критеріїв правомірності цього втручання (зокрема, законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).

Отже, в даному випадку дотримано вимоги правомірності втручання у право власності фізичних осіб, таке втручання є законним, відповідає суспільному інтересу та при цьому враховано розумність та співмірність (справедливий баланс) обмеження права власності завданням кримінального провадження, передбаченим ст. 2 КПК України, оскільки іншим чином неможливо збереження речових доказів.

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав вважати, що вилучені предмети є речовими доказами, можуть зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 98, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на наступне майно: 2500 гривень, а саме - 1 купюра номіналом 1000 гривень з № АН-6375923 та 3 купюри номіналом по 500 гривень кожна з № ГА2201496, ГА6770594, ЕВ4919664; пляшку горілки «PERVAK» об`ємом 0,5 л.; пляшку пива «Львівське 1715» об`ємом 2,25 л.

Позбавити власників і будь-яких осіб, які відповідно до чинного законодавства мають право відчуження, розпорядження та користування вказаним майном, зазначених прав на нього.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1