Провадження № 1-кс/686/6924/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання прокурора Летичівської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна, у кримінальному провадженні № 0002622,

встановив:

19.08.2024 р. до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшло клопотання про накладення арешту на майно, яке 17.08.2024 р., у ході проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, було тимчасово вилучене та поміщене на майданчик тимчасового утримування транспортних засобів ГУНП в Хмельницькій області (м.Хмельницький, вул.Р.Шухевича, 120Д), а саме: на належний ФГ «Степівське» ОСОБА_3 автомобіль марки та моделі «Audi Q7», д.н.з. НОМЕР_1 , та на належний ОСОБА_4 автомобіль марки та моделі «ЗАЗ Daewoo», д.н.з. НОМЕР_2 .

У клопотанні зазначено, що воно подане прокурором Летичівської окружної прокуратури ОСОБА_2 , який просить накласти арешт на вищезазначені транспортні засоби.

Дослідивши матеріали поданого клопотання про арешт майна, приходжу до висновку, що клопотання підлягає поверненню з таких підстав.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Також, слідчий суддя звертає увагу на те, що клопотання про арешт майна повинно бути підписано особою, якою воно подано, із зазначенням дати підписання (загальні вимоги до оформлення документів).

Враховуючи зазначені положення закону, до початку розгляду клопотання, слідчий суддя, з-поміж іншого, повинен переконатися, що клопотання подано саме тією особою, яка має таке право.

Між тим, вбачається, що встановити особу, яка подала клопотання, неможливо, оскільки воно подане не в письмовій формі, а у виді електронного документу та не підписане ініціатором клопотання у порядку, передбаченому для підпису електронних документів.

Подання до суду клопотання в електронному вигляді не звільняє особу (прокурора) від обов`язку дотримуватися правил, за якими мають подаватися такі документи.

На виконання рішення Ради суддів України № 17 від 02.03.2018 р., яким було викладено в новій редакції Положення про автоматизовану систему документообігу суду, рішення Ради суддів України № 16 від 12.04.2018 р., наказу ДСА України від 22.12.2018 р. № 628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» у місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми «Електронний суд» в тестовому режимі.

Підсистема «Електронний суд» забезпечує обмін процесуальними документами (надсилання та отримання документів) в електронному вигляді органами та установами правосуддя, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу.

Отже, для подання процесуальних документів в електронній формі необхідно пройти передбачений підсистемою порядок реєстрації електронної адреси (Електронного кабінету) з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Порядок реєстрації викладено в повідомленні на веб-порталі «Судова влада» від 08.01.2019 р. за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1

Згідно з положеннями ст.5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ це документ, інформація в якому зафіксована у виді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. При цьому, відповідно до положень ч.1 та ч. 2 ст. 6 цього Закону для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Згідно з приписами ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Згідно з п.15, п.27 ч.1 ст.1 ЗУ «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.

Відповідно до ч. 6 ст.18 Закону України «Про електронні довірчі послуги», кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Положення КПК України не містять норм про можливість подачі до суду процесуальних документів в електронній формі, зокрема, у форматі WORD, JPG або PDF, шляхом їх надіслання на електронну пошту. Проте, не виключається подання клопотання, за правилами КПК України, сформованого в підсистемі «Електронний суд» та скріпленого електронним цифровим підписом (ЕЦП), з урахуванням положень Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Отже, законодавством на теперішній час передбачено два способи звернення до суду, зокрема, й до слідчого судді з клопотанням: шляхом його надсилання у паперовому варіанті особою, яка його подає, підписаною нею та оформленою відповідно до вимог КПК України або у електронному вигляді, за допомогою підсистеми «Електронний суд», у порядку, наведеному вище.

Надсилання клопотання у електронному вигляді на офіційну електронну адресу (електронну поштову скриньку) суду не є, за наведених обставин, належним способом звернення до суду (слідчого судді), оскільки нормами КПК не передбачено можливості подання клопотання засобами електронної пошти.

Окрім того, клопотання, направлене від імені прокурора Летичівської окружної прокуратури ОСОБА_2 на електронну поштову скриньку суду, не містить електронно-цифрового підпису, що унеможливлює ідентифікацію цієї особи, як суб`єкта звернення з клопотанням. Тобто, клопотання, яке надійшло на розгляд слідчому судді від імені прокурора ОСОБА_2 , ніким не підписане, що свідчить про не підтвердження волевиявлення вказаної посадової особи. При цьому, слідчий суддя звертає увагу на ту обставину, що наявність сканкопії підпису прокурора на клопотанні про арешт майна не може вважатись належним чином засвідченням документу та не підтверджує факт підписання цього клопотання саме вказаним прокурором, і не слугує належним підтвердженням для встановлення особи, яка це клопотання подала.

Крім того, відсутність відомостей про належність вказаній особі електронної поштової адреси, з якої надійшло клопотання, позбавляє слідчого суддю можливості встановити, що клопотання було надіслано саме тією особою, від імені якої воно подане, а його зміст не був спотворений.

Відсутність накладання електронного підпису на клопотанні підтверджується довідкою працівника канцелярії суду.

Крім того, у відповідності до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Однак, матеріали поданого клопотання не містять контактних даних осіб, яким належить майно, на яке просить накласти арешт ініціатор клопотання, що позбавляє слідчого суддю можливості повідомити вказаних осіб про час і місце розгляду справи у передбачений законом строк.

Вищеозначені недоліки позбавляють слідчого суддю можливості вирішити питання про накладення арешту на майно та мають бути усунуті прокурором.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи викладене, клопотання подане від імені прокурора підлягає поверненню ініціатору для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.171, 172 КПК України,-

постановив:

Клопотання, подане від імені прокурора Летичівської окружної прокуратури ОСОБА_2 , про арешт майна, у кримінальному провадженні № 0002622, - повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя