Справа № 357/8570/24
У Х В А Л А

15 липня 2024 року слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання № 5 в м. Біла Церква клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000119 від 16.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, -

У С Т А Н О В И В :,

17.06.2024 року до Білоцерківського міськрайонного суду надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000119 від 16.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, мотивоване наступним.

В обґрунтування клопотання заявник зазначив, що ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05.03.2024 у справі №357/3480/24 (провадження 1-кс/З57/651/24) був накладений арешт на квартиру по АДРЕСА_1 , яка складається з двох житлових кімнат, загальна площа, 46,7 кв.м., житлова - 26,5 кв.м., яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 , із забороною державним органам та органам нотаріату здійснювати будь-які реєстраційні дії, в тому числі реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників. На даний час заявник ОСОБА_3 прийшла до спільного рішення з власником квартири ОСОБА_4 , в зв`язку з чим клопоче про скасування накладеного арешту на квартиру.

В судове засідання заявник ОСОБА_5 не з`явилася, про день час та місце розгляду справи належними чином повідомлена, надала до суду заяву в якій просить розгляд клопотання проводити без її участі. Клопотання підтримала та просила задовольнити.

Представник власника майна ОСОБА_6 та власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином, надали до суду заяву в якій просять розгляд клопотання проводити без їх участі. Клопотання підтримують та просять задовольнити.

Прокурор Білоцерківської окружної прокуратури Київської області в судове засідання не з`явився, про день час та місце розгляду справи належними чином повідомлений, надав до суду заяву в якій просить розгляд клопотання проводити без його участі. Проти скасування арешту майна не заперечує.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СД Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження за №0000119, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.02.2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05.03.2024 року накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 , яка складається із двох житлових кімнат, загальна площа 46,70 кв.м., житлова 26,5 кв.м, яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 із забороною державним органом та органом нотаріату здійснювати будь-які реєстраційні дії, в тому числі реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Положеннями статей 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

При вирішенні питання про наявність достатніх підстав вважати, чи існує потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту на квартиру в ході розгляду клопотання заявника про скасування арешту з майна, слідчий суддя має враховувати підстави, визначені ст.ст. 170, 173 КПК України. Зокрема, слідчий суддя повинен брати до уваги необхідність такого арешту з огляду на завдання кримінального провадження, наслідки арешту для особи, відносно майна якої застосовується відповідний арешт.

Беручи до уваги встановлені під час розгляду клопотання про скасування арешту з майна обставини, слідчий суддя вважає, що вимоги заявника підлягають задоволенню.

В ході розгляду клопотання про скасування арешту з квартири, слідчий суддя дійшов висновку, що на стадії досудового розслідування відпала потреба в подальшому застосуванні забезпечення кримінального провадження у вигляді її арешту, оскільки між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 досягнуто домовленості, щодо повернення та перереєстрації квартири АДРЕСА_2 , стороною обвинувачення не наведено доводи, які виправдовують подальше його застосування та втручання у право користування майна, не доведена подальша необхідність такого арешту з огляду на завдання кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000119 від 16.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України - задовольнити.

Скасувати накладений ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05.03.2024 у справі №357/3480/24 (провадження 1- кс/357/651/24) арешт на квартиру по АДРЕСА_1 , яка складається з двох житлових кімнат, загальна площа, 46,7 кв.м., житлова - 26,5 кв.м., що на праві приватної власності належить ОСОБА_4 .

Скасувати визначену арештом заборону державним органам та органам нотаріату здійснювати будь-які реєстраційні дії, в тому числі реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддяОСОБА_7