УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.08.2024 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м.Одесі клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000956 від 28.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до клопотання, 27.07.2024 приблизно о 23.25 годині, водій ОСОБА_4 , порушив пункти: 1.5.; 1.7.; 2.3. б); 12.3. «Правил дорожнього руху», а саме керуючи автомобілем марки «КІА - К5», реєстраційний номер НОМЕР_1 , здійснював рух у темний час доби з ввімкненим ближнім світлом фар, в умовах увімкненого зовнішнього міського електроосвітлення по асфальтованому, сухому дорожньому покриттю вулиці Генерала Петрова в Хаджибейському районі міста Одеси, з боку вулиці Іцхака Рабіна у напрямку вулиці Радісна, по прямій рівній ділянці горизонтального профілю, де організований двосторонній рух і проїзна частина має по дві смуги для руху у кожному напрямку, що позначені дорожньою розміткою 1.3. (подвійна суцільна лінія, яка поділяє транспортні потоки протилежних напрямків), у першій смузі свого напрямку руху, тобто в крайній правій смузі руху. Наближаючись до будинку АДРЕСА_1 , рухаючись в умовах необмеженої видимості, водій ОСОБА_4 завчасно міг побачити двох неповнолітніх пішоходів, які рухались у темпі бігу зліва направо відносно напрямку руху транспортного засобу «КІА - К5», реєстраційний номер НОМЕР_1 . Отримуючи об`єктивні ознаки зміни дорожньої обстановки, що виразились у появі небезпеки для руху, в особі двох пішоходів, які почали перетинати проїзну частину з ліва на право, що в свою чергу, свідчило про велику вірогідність виникнення дорожньо-транспортної пригоди, і вимагало від водія особливої уваги, контролю за їхнім переміщенням і діями в полі зору проїзної частини, а також адекватного реагування на них, водій ОСОБА_4 , керуючи джерелом підвищеної небезпеки, зобов`язаний був вжити своєчасних заходів, що виключають виникнення і розвиток аварійної ситуації. Проте, ОСОБА_4 невірно оцінив дорожню обстановку, що склалась, при відсутності будь-яких перешкод технічного або іншого характеру, своєчасно не зменшив швидкість руху керованого транспортного засобу аж до його зупинки, створив своїми необережними діями реальну загрозу життю і здоров`ю іншим учасникам руху, чим проявив злочинну самовпевненість, тобто передбачав настання суспільно-небезпечних наслідків, але легковажно розраховував на їх відвернення. Як наслідок, застосувавши невірні прийоми керування транспортним засобом, водій ОСОБА_4 , відволікся від керування, з моменту об`єктивної можливості виявити неповнолітніх пішоходів, позбавив себе можливості уникнути дорожньо-транспортної пригоди і допустив наїзд без гальмування передньою частиною керованого автомобіля на неповнолітніх пішоходів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , у смузі свого напрямку руху, під час якого відбулося закидання тіла потерпілого ОСОБА_5 на капот, з наступним його падінням на дорожнє покриття.

В результаті дорожньо-транспортної пригоди пішоходу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заподіяні ТЯЖКІ тілесні ушкодження, що призвели до його смерті на місці пригоди.

В результаті дорожньо-транспортної пригоди пішоходу ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 заподіяні різного ступеня тяжкості тілесні ушкодження, яку доставлено до лікувального закладу.

28.07.2024, слідчим відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області внесені відомості про вказану дорожньо-транспортну подію до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000956, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

29.07.2024 слідчим відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області автомобіль марки «КІА - К5», реєстраційний номер НОМЕР_1 , чоловічі черевики (кросівки), уламки пластику, визнані речовим доказом у кримінальному провадженні №0000956 від 28.07.2024.

Процесуальний керівник звертається з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів в рамках кримінального провадження.

Прокурор надав до суду заяву в якій клопотання підтримав, у зв`язку з великим завантаженням та зайнятістю в інших судових засіданнях, просив розглянути у його відсутності.

Захисник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_7 повідомлена про дату та час розгляду клопотання за допомогою інтернет месенджеру, що підтверджується довідкою про доставку СМС повідомлення. .

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З урахуванням вищевикладеного та з метою дотримання процесуальних строків розгляду такого роду клопотань, вважаю за можливе розглянути останнє у відсутності володільця майна та/або його захисника.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вважаю, що останнє підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.п.1, 2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно матеріалів, наданих з клопотанням, 29.07.2024 року постановою слідчого вилучене під час проведення огляду майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000956 від 28.07.2024.

В судовому засіданні встановлено, що вилучене в ході огляду місця події майно відповідає критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки вилучене майно могло зберегти на собі сліди вчинення зазначеного у клопотанні кримінального правопорушення, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження вилученого майна.

Звертаючись до суду із клопотанням про накладення арешту на майно, прокурором була зазначена підстава, передбачена п.1 ч.2 ст.170 КПК України, а саме необхідність збереження доказу, недопущення його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також з метою встановлення істини по кримінальному провадженню та з`ясування причин дорожньо-транспортної пригоди, оскільки потрібне детальне дослідження автомобіля марки «КІА - К5», реєстраційний номер НОМЕР_1 , за участі спеціалістів в галузі автотехніки та транспортної трасології, з метою встановлення істини по кримінальному провадженню, з`ясування механізму дорожньо-транспортної пригоди в результаті якої пішоходу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заподіяні тяжкі тілесні ушкодження, що призвели до його смерті на місці пригоди, пішоходу ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 заподіяні різного ступеня тяжкості тілесні ушкодження, яку доставлено до лікувального закладу.

Надання можливості здійснювати користування транспортним засобом може призвести до його пошкодження або знищення, що унеможливить його використання під час досудового розслідування.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, оскільки існує необхідність в забезпечення збереження речових доказів. В свою чергу не накладення арешту на тимчасово вилучене майно може призвести до його знищення, приховання, що в свою чергу призведе до втрати доказів в рамках кримінального провадження та суттєво ускладнить процес встановлення істини у кримінальному провадженні.

Таким чином, враховуючи наявність вищенаведених правових підстав для вирішення питання про накладення арешту на вилучене майно, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, й, відповідно захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.

Крім того, слідчий суддя вважає, що на даній стадії кримінального провадження існують достатні підстави для накладення арешту на зазначене майно, які виправдовують таке втручання у право власності та є співрозмірним із завданнями кримінального провадження.

Керуючись ст.ст.170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000956 від 28.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на чоловічі чоботи (кросівки), які належали неповнолітньому ОСОБА_5 ; уламки пластику.

Накласти арешт на автомобіль марки «КІА - К5», реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 , який на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 від 24.02.2024 виданий ТСЦ-514, належить ОСОБА_8 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2

шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження і користування вказаним транспортним засобом власником та іншими особами.

Виконання ухвали покласти на прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Згідно зі ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1