Справа № 487/7292/24
Провадження № 1-кс/487/4534/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.08.2024 м.Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання старшого слідчого Першого слідчого відділу (з дислокацією у місті Миколаєві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000762 від 08.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 425 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 ,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий Першого слідчого відділу (з дислокацією у місті Миколаєві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні №0000762 від 08.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.425 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 строком на 60 днів, з можливістю внесення застави у розмірі 127 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 384 556 грн.

В клопотанні слідчий посилається на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 за ч. 4 ст. 425 КК України та наявність ризиків, передбачених пп. 1, 3-5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, на думку слідчого, підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, враховуючи тяжкість покарання, що йому загрожує; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальном упровадженні, які на даний час повністю не встановлені; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання слідчого підтримала, наполягала на його задоволенні.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого, посилаючись на відсутність намірів переховуватися, оскільки самостійно з`явився до слідчого; добровільне часткове відшкодування шкоди.

Заслухавши сторони, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч.1 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність його соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей та інші.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий і прокурор; недостатність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання (ч. 4 ст. 194 КПК України).

В судовому засіданні встановлено, що Першим слідчим відділом (з дислокацією у місті Миколаєві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000762 від 08.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 425 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що капітан ОСОБА_4 , будучи військовою службовою особою, проходячи військову службу за контрактом на посаді інженера групи (командних пунктів) кафедри (підготовки фахівців бойового забезпечення авіації факультету перепідготовки та підвищення кваліфікації авіаційного персоналу Харківського національного університету Повітряних сил, в період часу з 12.12.2023 по 16.03.2024, всупереч вимогам ст. 11, 16, 49, Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. 4 Дисциплінарного Статуту Збройних Сил України, п. 13 «Положення про порядок обліку, збереження, списання і використання майна військового майна у Збройних Силах України», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.08.2000 №1225, наказу начальника факультету перепідготовки та підвищення кваліфікації авіаційного персоналу Харківського національного університету Повітряних сил від 23.12.2023 №26тч «Про організацію перевірки літака ІЛ-76 факультету перепідготовки та підвищення кваліфікації авіаційного персоналу Харківського національного університету Повітряних сил», діючи необережно із злочинною недбалістю, всупереч інтересам служби, виходячи з хибно зрозумілих інтересів служби, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, самоусунувся від виконання своїх службових обов`язків за займаною посадою, за комплектністю, наявністю та якісним станом військового майна - обладнання, блоків систем у літаку ІЛ-76 (заводський номер № НОМЕР_1 , бортовий номер № НОМЕР_2 ), а саме: блоків з комплекту САУ 1Т-2Б: НОМЕР_3 , ББК №, БПК №, БПК №; блоків з комплекту МСРП-64М2: УП 2-2 №21007, РУ 3-1 №60338; блоків з комплекту радіостанції Р-876ЄТ: Пз-200 №603123, П6-200 №603026; блоків з комплекту радіостанції Р-847ЄТ: П5-ІІ, П9, П13А, П13,П3-200; блоків з комплекту СОМ-64: ПП-01 №10229, Ш-01 №2962; блоків з комплекту ДИСС-013С: БС-3М, блок НЧ; блоків з комплекту РВ-5М: ПП-5РМ №60774; блоків з комплекту АРК-15М: приймач б/н, приймач № НОМЕР_4 ; блоків з комплекту радіостанції Р-862: блок-1, блок-3; блоків з комплекту РСБН-7С: БИАД-04 №Х872, БкП №66025; блоків з комплекту системи «КУПОЛ»: КП2-10Б, КП2-48А, КЛ-3А, загальною вартістю дорогоцінних, чорних та кольорових металів 384 657,78 грн., не стежив, наявність належним чином не перевіряв, чим забезпечив неналежні умови зберігання зазначеного військового майна, яке перебувало на території військової частини НОМЕР_5 за адресою: АДРЕСА_1 , в результаті чого зазначене військове майно було втрачено, чим заподіяв істотну шкоду, яка полягає у спричиненні матеріальної шкоди (збитків) державі в особі військової частини НОМЕР_6 на вказану суму, яка більше ніж у 250 разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення, а також суспільно-небезпечні наслідки, які полягають у неможливості використання майна за призначенням, підриву авторитету та престижу Збройних Сил України, падінні авторитету командування в очах підлеглих, створенні обстановки й умов, що ускладнюють та взагалі унеможливлюють виконання завдань за призначенням військовою частиною через відсутність необхідного майна, підривають бойову готовність військової частини та обороноздатність держави в цілому під час запровадженого воєнного стану.

22.08.2024 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 425 КК України, у недбалому ставленні військової службової особи до служби, що заподіяло істотну шкоду, в умовах воєнного стану.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення. Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження даними повідомлення про виявлення кримінального правопорушення 7 управління ДВКР СБ України від 05.04.2024; протоколів допиту свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 від 10.04.2024, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 від 12.04.2024, ОСОБА_11 від 17.04.2024, ОСОБА_12 від 19.04.2024; наказів начальника факультету перепідготовки та підвищення кваліфікації авіаційного персоналу Харківського національного університету Повітряних сил від 23.12.2023 за №26тч та від 23.12.2023 за №23тч; приймально-здавального актом (на передачу літака) від 21.01.2013 №41/48, затвердженого командиром військової частині НОМЕР_6 ; рапорту голови комісії факультету перепідготовки та підвищення кваліфікації авіаційного персоналу Харківського національного університету Повітряних сил від 16.03.2024; акту №14/144/137/2/45; відомісті про вміст ДГМ у виробах від 29.03.2024; акту №14/144/137/2/46; акту службового розслідування за фактом розклепування літака ІЛ-76 (заводський номер № НОМЕР_1 , бортовий номер № НОМЕР_2 ); протоколу огляду речей (нерухомого майна) від 29.05.2024; висновку експерта про вартість ДГМ у виробах, які містились у літаку ІЛ-76 (заводський номер № НОМЕР_1 , бортовий номер № НОМЕР_2 ).

Ці дані здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Щодо ризиків, зазначених у клопотанні.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (§ 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000).

Слідчий суддя, враховуючи також положення ст.178 КПК України, вважає, що існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою ухилення від кримінального покарання, оскільки підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який йому, в разі доведеності вини, загрожує покаранняу вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. При цьому слідчий суддя бере до уваги також і те, що ОСОБА_4 за повідомленням в/ч НОМЕР_7 вважається таким, що самовільно залишив місце несення служби.

Слідчий суддя вважає, що в судовому засіданні доведено існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість у підозрюваного ОСОБА_4 незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, який існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Також слідчий суддя вважає, що існує ризик вчинення підозрюваним ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення, оскільки він хоча раніше і не судимий, проте на даний час здійснюється досудове розслідування у іншому кримінальному провадженні за ч. 4 ст. 408 КК України, за фактом нез`явлення ОСОБА_4 до місця служби.

При розгляді даного клопотання, крім наявності вищенаведених ризиків, вагомості наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкості покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, слідчий суддя також враховує вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_4 , який народився в 1980 році, має задовільний стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, який розлучений, проживає в АДРЕСА_2 з матір`ю 73 років. Підозрюваний ОСОБА_4 є військовослужбовцем військової служби за контактом, але на даний час займається збором винограду на полях; раніше не судимий, але в іншому кримінальному провадженні здійснюється досудове розслідування за фактом нез`явлення ОСОБА_4 до місця служби і підозрюваний заявив про наміри продовжувати військову службу. Розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється ОСОБА_4 , становить 384 657,78 грн, з яких відшкодовано 7 000 грн .

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Наведені вище ризикі можуть бути мінімізовані менш суворим запобіжним заходом, ніж тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає, що ні слідчий в клопотанні, ні прокурор в судовому засіданні не навели достатніх виняткових підстав, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_4 , а тому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який відповідно до ст. 181 КПК України полягає в забороні підозрюваному залишати житло в певний період доби, з покладанням на підозрюваного обов`язків, передбачених пп. 1, 3, 4, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України, забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та зможе запобігти ризикам під час досудового розслідування даного кримінального провадження.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 176-179, 181, 184, 193, 194, 376 КПК України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, до 22 жовтня 2024 року, заборонивши йому в період часу з 21:00 до 06:00 год залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

-прибувати до слідчого у кримінальному провадженні за кожною вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Попередити підозрюваного ОСОБА_4 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 28.08.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1