Справа № 212/6613/18
У Х В А Л А

19 липня 2024 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0002167 від 29.07.2018 по обвинуваченню

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, має на утриманні неповнолітнього сина ОСОБА_6 , 2018 року народження, не судимого, працевлаштованого у м. Варшава Польща кур`єр Глово, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкав до затримання: Польща, АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу перебуває зазначене вище кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 , щодо якого ухвалою суду від 09 серпня 2023 року обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою у зв`язку з оголошенням обвинуваченого у міжнародний розшук.

10 січня 2024 року ОСОБА_4 було затримано у м. ОСОБА_7 , у зв`язку з чим було порушено процедуру екстрадиції.

19 липня 2024 року о 05.20 годині ОСОБА_4 було затримано, про що складений протокол затримання особи від 19.07.2024 о/у СКП ВП № 3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 .

19 липня 2024 року в провадження судді ОСОБА_1 надійшло вищезазначене кримінальне провадження на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, яке ухвалою судді прийнято до свого провадження та призначено підготовче судове засідання.

Прокурор ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про застосування раніше обраного запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 у виді тримання під вартою на строк 60 днів, в обґрунтування якого зазначив, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме ризик переховування від суду, що підтверджується перебуванням обвинуваченого у міжнародному розшуку та його екстрадицією, також є ризик незаконного впливу на свідків, які ще не допитані. Відповідно до умов видачі обвинуваченого за екстрадицією просив помістити його у разі застосування тримання під вартою до ДУ «Коломийська виправна колонія (№ 41)», а також просив визначити заставу, щодо визначення її розміру поклався на розсуд суду.

Обвинувачений ОСОБА_4 суду пояснив, що він був обізнаний щодо наявності кримінального провадження по його обвинуваченню у вчиненні тяжкого злочину, але він виїхав у січні 2019 року за межі України на заробітки, потім повертався у квітні 2019 року, а у липні 2019 року остаточно виїхав разом з сім`єю до Польщі, де у 2020 році отримав тимчасовий дозвіл на мешкання та офіційно працевлаштувався, мав намір повертатися, але розпочалася війна. Не з`являвся до суду, так як вважав, що якщо він відшкодував потерпілому шкоду, то все добре, а також зазначив, що не отримував виклики. Просив врахувати його стан здоров`я, наявність хронічного тяжкого захворювання, необхідність постійного отримання ліків, та застосувати домашній арешт, а також погодився з клопотанням прокурора в частині застави, яку просив йому визначити.

Захисник ОСОБА_5 частково заперечив проти клопотання прокурора щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважав, що з огляду на особу обвинуваченого, який відшкодував шкоду, визнає повністю вину у скоєнні кримінального правопорушення, не мав наміру ухилятися від суду, є підстави для застосування йому нічного домашнього арешту, але не заперечував проти визначення застави у мінімальному розмірі.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали кримінального провадження в межах, необхідних для вирішення клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, дійшов такого висновку.

31 серпня 2018 року ОСОБА_4 пред`явлено обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, обвинувальний акт отриманий ним 31.08.2018 (а.к.п. 1-8).

Ухвалою суду від 23 грудня 2019 року у зв`язку з ухиленням обвинуваченого від суду, ОСОБА_4 оголошено у розшук (а.к.п. 67-68).

Ухвалою суду від 25 травня 2023 року ОСОБА_4 оголошено у міжнародний розшук (а.к.п. 102-103).

09 серпня 2023 року за клопотанням прокурора постановлено ухвалу про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою із розглядом питання застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід не пізніше 48 годин з часу доставки обвинуваченого до суду (а.к.п. 118-119).

10 січня 2024 року ОСОБА_4 затримано у м. Варшава Р. Польща та ініційовано питання його екстрадиції (а.к.п. 123-124).

08 липня 2024 року надійшла інформація з відділу міжнародного поліцейського співробітництва ГУНП в Дніпропетровській області про необхідність у разі застосування ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою забезпечити його поміщення до ДУ «Коломийська виправна колонія (№ 41)» в рамках виконання гарантій, наданих Центральним органом України польській стороні (а.к.п.152-153).

Відповідно до протоколу затримання особи від 19 липня 2024 року ОСОБА_4 було затримано о 05.20 годині на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу від 09.08.2023, з якою було ознайомлено обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків.

З наданих матеріалів клопотання вбачається, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Також, судом враховуються обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого, який заявив про наявність у нього тяжкого захворювання, міцність його соціальних зв`язків, а саме ОСОБА_4 одружений, має неповнолітню дитину, зі слів працевлаштований за межами України, не судимий, наявність інших кримінальних проваджень, у яких ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; а також враховує, що обвинуваченому було застосовано відмінний від тримання під вартою запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, умови якого він не дотримався.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, суд оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного/обвинуваченого має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

З матеріалів справи вбачається, що впродовж більше п`яти років ОСОБА_4 не з`являвся до суду, будучи обізнаним про наявність щодо нього кримінального провадження, у 2019 році виїхав за межі України разом із сім`єю і більше не повертався, про намір виїхати суду не повідомляв.

Суд, враховуючи викладені вище обставини, вважає, що прокурором доведений ризик переховування від суду, що може свідчити про бажання обвинуваченого і у подальшому з метою уникнення негативних наслідків кримінально-правового характеру, ухилятися від суду, а також, що інші більш м`які запобіжні заходи, не є достатніми для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого, у тому числі з огляду на недотримання ним умов раніше застосованого більш м`якого запобіжного заходу.

Що стосується ризику незаконного впливу на свідків суд зазначає, що цей ризик прокурором не доведений.

Враховуючи наведене, з метою запобігти спробам обвинуваченого ухилитися від суду, для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, суд вважає за необхідне застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 30 днів.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд зобов`язаний визначити обвинуваченому розмір застави, який відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , суд вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151 400 грн, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст.177 КПК України.

Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого обов`язки відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Керуючись ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 309, 395 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 30 (тридцять) днів, який рахувати з 19 липня 2024 року, з утриманням його в Державній установі «Коломийська виправна колонія (№ 41)».

Строк дії ухвали становить до 17 серпня 2024 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України.

Визначити заставу у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151 400 гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена (заставодавцем) на депозитний рахунок Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , у разі внесення застави, такі обов`язки:

- прибувати до суду у кримінальному провадженні за першою вимогою;

- не відлучатися із м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/ або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1