ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

08 жовтня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Вищого антикорупційного суду клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 про продовження дії процесуальних обов`язків, покладених на:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 364 КК України у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000097 від 11.05.2022,

ВСТАНОВИВ:

07.10.2024 до Вищого антикорупційного суду надійшло вказане клопотання яке на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду було передано на розгляд слідчого судді ОСОБА_1 .

1. Короткий зміст клопотання прокурора про продовження строку дії обов`язків

У поданому клопотанні прокурор просить продовжити строк дії обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 у зв`язку із застосуванням до нього запобіжного заходу у виді застави.

В обґрунтування зазначеного клопотання прокурор вказує, що детективами НАБУ проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000097 від 11.05.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 364 КК України.

Так, прокурор зазначає, що за версією слідства Перший заступник Міністра аграрної політики та продовольства України ОСОБА_6 , будучи службовою особою, діючи всупереч інтересам служби та в порушення чинного законодавства, зокрема принципів максимальної економії та ефективності здійснення публічних закупівель, володіючи відомостями про вартість макаронних виробів на внутрішньому ринку України, за пособництва ОСОБА_4 вчинив зловживання службовим становищем шляхом неправомірного надання переваги ТОВ «Вінсайд Лайт» в укладенні договорів на постачання продовольчих товарів за завищеною вартістю, що спричинило АТ «Укрзалізниця» матеріальну шкоду (збитки) на загальну суму 35 077 082,28 грн.

За версією слідства, за пособництва ОСОБА_4 у зловживанні службовим становищем, тобто умисного, з метою одержання неправомірної виголи ТОВ «Вінсайд Лайт» використання ним службового становища, всупереч інтересам служби АТ «Укрзалізниця», що спричинило збитки на суму 35 077 082, 28 грн.

01.09.2023 Вищий антикорупційний суд застосував підозрюваного запобіжний захід у виді застави 939400 грн із покладенням ряду обов`язків, передбачених ч. 4 ст. 195 КПК України, строк дії яких неодноразово продовжувався, востаннє зокрема до 14.09.2024.

При цьому, за твердженнями прокурора, строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні продовжено до 24.02.2024, однак неодноразово досудове розслідування зупинялося - 12.01.2024, 10.07.2024, 29.07.2024, 09.08.2024, 19.08.2024, 20.08.2024 з відновленням на один день.

На підтвердження обґрунтованості повідомленої ОСОБА_4 підозри прокурор у своєму клопотанні навів перелік доказів із зазначенням важливих для слідства обставин, які встановлені на їх підставі. На переконання прокурора, вказані докази є достатніми для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри і вона повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо рівня «обґрунтованості».

За твердженням прокурора, на сьогодні продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1 - 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, приховати або спотворити речі чи документи, які мають істотне значення для кримінального провадження та незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні.

Також на обгрунтування того, що існують обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення попередньої ухвали, прокурор вказує про ініційовані слідчі дії у рамках міжнародної правової допомоги.

З урахуванням викладеного, посилаючись на обставини вчинення розслідуваного злочину та дані про особу підозрюваного, прокурор переконаний, що з метою забезпечення виконання процесуальних обов`язків та запобігання наведеним у клопотанні ризикам, підозрюваному ОСОБА_4 необхідно продовжити на два місяці строк дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

2.Позиції сторін у судовому засіданні

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засідання вимоги свого клопотання підтримав у повному обсязі, просив його задовільнити та продовжити строк дії обов`язків покладених на ОСОБА_4 .

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 заперечуючи проти задоволення клопотання, наголосив на тому, що протягом усього часу досудового розслідування, яке триває вже 2 роки, ОСОБА_4 не вчинив жодних дій для перешкоджання кримінальному провадженню. На думку захисника, застосований до ОСОБА_4 запобіжний захід повністю нівелює будь-які ризики перешкоджання кримінальному провадженню, а тому він не вбачає необхідності в продовженні обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Захисник наголошує, що покладені обов`язки є обтяжливими, зокрема заборона на виїзд за кордон не дає йому можливості виконувати свої трудові обов`язки начальника управління енергетичної генерації та впровадження стандартів ESG ПАТ «Укрнафта», яка передбачає необхідність тісної співпраці із міжнародними організаціями та відповідно необхідність іноземних відряджень.

Підозрюваний ОСОБА_4 в повному обсязі підтримав позицію свого захисника.

3.Мотиви та оцінка слідчого судді

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки, що можуть бути покладені на підозрюваного при застосуванні запобіжного заходу, та які передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України можуть бути обрані на строк не більше двох місяців. Однак, у разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України.

Згідно з ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання прокурора, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують дію додаткових обов`язків; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали.

Крім того, ч. 4 ст. 199 КПК України визначає, що слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку додаткових обов`язків до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

З аналізу вказаних норм, при вирішенні питання про продовження строку дії обов`язків, слідчий суддя має керуватися положеннями, якими врегульовано застосування запобіжних заходів, з урахуванням додаткових відомостей щодо продовження існування ризиків.

Зважаючи на вищевказане, під час розгляду клопотання про продовження строку дії обов`язків, слідчий суддя має встановити:

- чи можливо продовжити дію покладених на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України;

- чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- чи наявно достатньо підстав вважати, що продовжують існувати ризики, передбачені статтею 177 КПК України;

- чи існують обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про продовження обов`язків;

- чи можливе застосування більш м`якого запобіжного заходу з урахуванням положень ст. 178 КПК України.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення прокурора та захисника і підозрюваного, слідчий суддя, надаючи відповіді на вказані питання, приходить до таких висновків.

3.1. Щодо можливості продовження дії покладених на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України

У ході дослідження клопотання та долучених сторонами матеріалів, слідчим суддею встановлено, що 24.08.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 364 КК України.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 01.09.2023 (справа №991/7505/23) до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді застави у розмірі 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 939 400 гривень та до 24 жовтня 2023 року включно, та покладено процесуальні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 18.10.2023 (справа №991/7505/23) вказана ухвала слідчого судді була скасована в частині визначення розміру застави та в цій частині постановлено нову, якою визначено розмір застави у сумі 2 684 000 гривень.

У подальшому строк дії обов`язків неодноразово продовжувався, зокрема востаннє ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 12.09.2024 (справа №991/8738/24) до 12.10.2024.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 18.10.2023 (справа №991/9013/23) строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до шести місяців, тобто до 24.02.2024.

Разом з тим, з долучених до клопотання матеріалів вбачається, що 12.01.2024 постановою детектива Національного антикорупційного бюро України досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000097 від 11.05.2022 зупинено у зв`язку із виконанням процесуальних дій у межах міжнародного співробітництва.

10.07.2024 постановою детектива Національного антикорупційного бюро України досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000097 від 11.05.2022 відновлене і в цей же день зупинено у зв`язку із виконанням процесуальних дій у межах міжнародного співробітництва.

Постановою детектива Національного антикорупційного бюро України від 29.07.2024 для проведення слідчих (розшукових), інших процесуальних дій досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000097 від 11.05.2022 було відновлено та в той же день на підставі п. 3 ч. 1 ст. 280 КПК України зупинено.

Надалі досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000097 від 11.05.2022 відновлювалось та зупинялося відповідно 09.08.2024, 19.08.2024, 20.08.2024.

Враховуючи, що строк дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, закінчується 12.10.2024, а строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження, відповідно до положень ч. 5 ст. 219 КПК України не включається у загальний строк досудового розслідування, беручи до уваги, що запобіжний захід у виді застави продовжує діяти і наразі не скасований, керуючись положеннями ч. 7 ст. 194 та ст. 199 КПК України, які визначають тривалість та порядок продовження строку дії обов`язків, слідчий суддя вважає можливим розглянути питання про продовження строку дії обов`язків.

3.2.Щодо наявності обґрунтованої підозри

Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, з усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Таким чином, слідчому судді необхідно з`ясувати, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_4 міг вчинити інкримінований йому злочин. При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, в межах цього кримінального провадження ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 364 КК України.

Так, у межах вказаного кримінального провадження розслідуються обставини зловживання службовим становищем посадовими особами під час проведення закупівлі продовольчих товарів обласними військовими адміністраціями з метою отримання неправомірної вигоди для постачальників таких товарів. Зокрема, за версією слідства, було створено умови для включення товариств до списку постачальників, а саме ТОВ «Вінсайд Лайт», та поставлення ним продовольчих товарів (макаронних виробів) для ОВА за завищеними цінами, що спричинило державі шкоди в особливо великому розмірі.

Як встановлено, на момент розслідуваних подій ОСОБА_4 обіймав посаду заступника Міністра економіки України, будучи призначеним Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 13.12.2021 № 1651.

Із долучених до клопотання матеріалів вбачається, що на виконання Постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану» № 185 передбачалося закупівля продовольчих товарів і пакувальних товарів для задоволення нагальних потреб функціонування держави забезпечення населення територіальних громад в регіонах, на території яких тривають активні бойові дії.

За положеннями вказаної Постанови було встановлено такий алгоритм закупівлі: військові адміністрації уповноважені виступати замовниками за тристоронніми договорами, АТ «Укрзалізниця» уповноважено виступати платником за такими договорами.

При цьому, згідно з підпунктом 3 пункту 1 Постанови № 185 переліки продукції, постачальники, обсяги, ціни, розміри та строки попередньої оплати визначаються замовниками та погоджуються відповідно Міністерством аграрної політики та продовольства - щодо продовольчих товарів, а за імпортовані продовольчі товари - з Міністерством економіки.

У той же час, проведення закупівель на виконання зазначеної Постанови має відбуватися із дотриманням принципів визначених в Законі України «Про публічні закупівлі», а саме принципів максимальної економії, ефективності та пропорційності, запобігання корупційним діям і зловживанням.

На виконання Постанови № 185 наказом Міністерства аграрної політики та продовольства від 04.03.2022 № 147 було затверджено «Перелік продовольчої продукції для здійснення публічних закупівель з метою забезпечення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану», до якого було включено макаронні вироби.

Відповідно до наказу Міністра аграрної політики та продовольства України «Про надання права підпису» від 25.03.2022 № 193 на Першого заступника Міністра аграрної політики та продовольства України ОСОБА_6 покладено обов`язки із погодження рахунків під час здійснення закупівель продовольчих товарів для забезпечення нагальних потреб населення в умовах воєнного стану відповідно до положень Постанови № 185.

Як вбачається із матеріалів кримінального провадження, організація підшукання постачальників продуктів харчування, систематизація отриманих відомостей для подальшої організації закупівлі продовольчих товарів військовими адміністраціями здійснювалося службовими особами Міністерства економіки України. Погодження таких постачальників, відбувалося посадовими особами Мінекономіки, а після погодження постачальників, відомості про них передавалися посадовим особам військових адміністрацій для організації закупівлі.

Забезпеченням збору та аналізу відомостей про комерційні пропозиції постачальників продовольчих товарів, зокрема макаронних виробів, погодження таких постачальників здійснювалося у т.ч. заступником керівника Служби Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки України ОСОБА_7 та ОСОБА_4 .

Після такого погодження постачальників та обсягу продукції відповідні відомості передавалися посадовим особам військових адміністрацій для організації закупівлі.

При цьому, із доданих до клопотання, обговорення та обрання таких постачальників відбувалося у мобільних додатках, зокрема «Whatsapp», у якому 26.03.2022 ОСОБА_4 надіслав ОСОБА_7 номер мобільного телефону ОСОБА_8 - представника ТОВ «Вінсайд Лайт» та комерційну пропозицію на постачання вказаним підприємством продовольчих товарів. Надалі, ОСОБА_4 неодноразово наголошував ОСОБА_7 про готовність ТОВ «Вінсайд Лайт» поставити продовольчі товари та їх очікування для визначення ОВА, з якими буде укладено договори.

Таким чином, вказані відомості можуть свідчити, що включення ТОВ «Вінсайд Лайт» до постачальників товарної продукції відбулося саме за вказівкою ОСОБА_4 , який здійснював лобіювання інтересів товариства, зокрема і перед ОСОБА_6 .

Надалі, вказане товариство було включено до переліку постачальників та між ТОВ «Вінсайд Лайт» та деякими ОВА були укладені договори про постачання макаронних виробів. При цьому, із зібраних матеріалів вбачається, що директором товариства були підписані рахунки на оплату ще до формування та надходження від обласних військових адміністрацій заявок на закупівлю.

У подальшому, службовими особами ОВА, з якими укладено такі договори здійснено погодження рахунків на оплату на закупівлі у ТОВ «Вінсайд Лайт» макаронних виробів за завищеними цінами.

Зокрема, судовою товарознавчою експертизою встановлено, що ринкова вартість макаронних виробів з твердих сортів пшениці вітчизняного виробництва у березні - червні 2022 року становила від 30,69 грн (без ПДВ) до 33,38 грн (без ПДВ), а ТОВ «Вінсайд Лайт» поставило макаронні вироби вартістю за 55,50 грн.

Однак, незважаючи на обізнаність про ринкові ціни на макаронні вироби, за умов, що ціни на макаронні вироби, запропоновані ТОВ «Вінсайд Лайт» є значно вищими порівняно з іншими товаровиробниками та постачальниками, ОСОБА_6 здійснив погодження рахунків, що стало підставою для здійснення перерахування коштів на рахунок товариства.

Крім того, до постачальників висувалися певні вимоги, яким вони мали відповідати, зокрема вид їх діяльності за КВЕД мав бути «виробництво макаронних виробів і подібних борошняних виробів», товар у постачальників мав перебувати на праві власності, а також товариство мало бути спроможним поставити товар у визначений строк (2 календарні дні).

Вказаним вимогам ТОВ «Вінсайд Лайт» не відповідало та за укладеними договорами не поставило макаронні вироби у строк, а закупівлю товарів товариство здійснило уже після перерахування коштів від АТ «Укрзалізниця».

Більше того, надані стороною обвинувачення відомості вказують на те, що ланцюг постачання макаронних виробів від виробника до ТОВ «Вінсайт Лайт» передбачав завищення на кожному з етапів, що свідчить про імовірне штучне збільшення вартості макаронних виробів на шляху до кінцевого замовника.

Після непоставлення товару у встановлені строки та неспроможності ТОВ «Вінсайд Лайт» поставити товар в обумовлених обсягах, було зменшено обсяги замовлення макаронних виробів, а ОСОБА_6 було погоджено нові рахунки на оплату.

З матеріалів, долучених до клопотання вбачається, що на виконання умов Договорів АТ «Укрзалізниця» сплатило на рахунок ТОВ «Вінсайд Лайт» кошти в розмірі 80 717 535 грн. Різниця між сумою коштів, отриманих ТОВ «Вінсайд Лайт» від АТ «Укрзалізниця» на підставі договорів на постачання продовольчих товарів та ринковою вартістю макаронних виробів з твердих сортів пшениці вітчизняного виробництва становить 35 077 082,28 гр., що може бути матеріальною шкодою.

Беручи до уваги умови вибору та залучення постачальника, які передбачали суб`єктивний та позаконкурентний відбір, послідовність та сукупність дій підозрюваного, зокрема лобіювання інтересів ТОВ «Вінсайд Лайт» перед службовими особами, у своїй сукупності може свідчити про пособництво ОСОБА_4 . першому заступнику Міністра аграрної політики та продовольства України ОСОБА_6 у зловживанні службовим становищем шляхом неправомірного надання переваги ТОВ «Вінсайд Лайт» в укладенні договорів на постачання продовольчих товарів за завищеною вартістю, що спричинило АТ «Укрзалізниця» матеріальну шкоду (збитки) на загальну суму 35 077 082,28 грн.

Викладені обставини, у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження переконують слідчого суддю у тому, що могло мати місце вчинення злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 364 КК України та виконання ОСОБА_4 ролі пособника.

Тому на даному етапі досудового розслідування з розумною достатністю та вірогідністю пов`язують підозрюваного з вчиненим кримінальним правопорушенням, оскільки для стороннього спостерігача прослідковується зв`язок між описаними діями та наслідками, які за версією обвинувачення, настали у вигляді завищених витрат держави на закупівлю макаронних виробів. В подальшому такі обставини мають бути перевірені та оцінені в сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні.

Описана роль ОСОБА_4 та його ймовірна причетність до розслідуваного злочину на даному етапі підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, які були дослідженні слідчим суддею, а саме:

- протоколами допитів свідків ОСОБА_9 від 20.07.23 (директор та власник ПП «Віліс»), ОСОБА_10 від 21.07.23 (директор ТОВ «Київська макаронна фабрика»), ОСОБА_11 від 21.07.2023 (заступник директора СФГ «БУШТРУК»), ОСОБА_12 від 20.07.2023 (директор ТОВ «Агро-Юг-Сервіс»);

- листами директора ТОВ «Київська макаронна фабрика» від 19.07.2023, директора ПП «Віліс» № 97/07 від 27.07.2023, голови СФГ «Буштрук» № 53 від 19.07.2023;

- протоколом огляду речей і документів від 21.08.2023;

- протоколом про результати здійснення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних інформаційних систем від 03.02.2023 щодо виявлення на поштовій скриньці особи, яка діяла в інтересах ТОВ «Вінсайд Лайт» - ОСОБА_13 ;

- протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_13 від 09.11.2022;

- висновком судово-товарознавчої експертизи № 03/23 від 14.03.2023;

- висновком судово-економічної експертизи № 86/23 від 10.07.2023;

- заявками, рахунками на оплату, актами приймання передачі макаронних виробів, укладеними між ТОВ «Вінсайд Лайт» та Хмельницькою, Полтавською, Дніпропетровською обласними військовими адміністраціями;

- виписками про рух коштів та перерахування коштів із рахунку АТ «Укрзалізниця» на рахунок ТОВ «Вінсайд Лайт»;

- іншими матеріалами досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні в їх сукупності.

Оцінивши вказані докази в їх сукупності з доводами клопотання та учасників судового засідання, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наданих матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 364 КК України за викладених у клопотанні обставин.

3.3.Щодо продовження існування ризиків

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні прокурор вказує на ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 може (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, (2) нищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного.

3.3.1. Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає, що ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду продовжує існувати, враховуючи передусім тяжкість і характер злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , а також суворість можливого покарання і пов`язані із цим негативні наслідки. Також слідчий суддя враховує встановлені у ході досудового розслідування факти неодноразових перетинів підозрюваним кордону та існування у підозрюваного фінансових можливостей для тривалого перебування за кордоном.

Наведені вище обставини є передумовами та можливістю для втечі підозрюваного з метою ухилення від кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування та суду.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі за тяжкий корупційний злочин у найближчій перспективі свідчить про продовження існування цього ризику.

У той же час, слідчий суддя відзначає, що за період застосування запобіжного заходу підозрюваний жодного разу не виявляв поведінки, яка би порушувала покладені на нього обов`язки, або свідчила б про наміри виїзду чи втечі підозрюваного, що свідчить про істотне зменшення вказаного ризику.

3.3.2. Щодо ризику знищити, приховати або спотворити речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення

Оцініючи доводи прокурора проя наявінсть вказаного ризику, слідчий суддя враховує первісну поведінку ОСОБА_4 на початку досудового розслідування, а саме під час проведення обшуку за місцем його проживання та спроби останнього навмисно заблокувати телефон та ноутбук, шляхом багаторазового введення неправильного паролю з метою унеможливлення подальшої перевірки інформації, яка на них міститься та перешкоджанню кримінальному провадженню.

Водночас, слідчий суддя відзначає, що вказані події відбувались у листопаді 2022 році, проте на час розгляду клопотання, за тривалий час розслідування прокурором не було встановлено жодних дій протидії з боку підозрюваного, спрямованих на знищення, приховання або спотворення речей чи документів, які можуть бути доказами у цьому кримінальному провадженні. До того ж прокурор не вказує про вид чи обсяг доказів, доступ до яких мав би підозрюваний безпосередньо або опосередковано.

З огляду на заначене, слідчий суддя вважає, що інтенсивність вказаного ризику знаходиться на мінімальному рівні.

3.3.3. Щодо ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Аналізуючи відомості, які можуть свідчити про актуальність вказаного ризику, слідчий суддя враховує, що інкримінований підозрюваному злочин ймовірно вчинений у співучасті, що свідчить про можливість вчинення ним дій спрямованих на координацію та погодження показань з іншими співучасниками.

Хоча на теперішній час ОСОБА_4 не обіймає посаду у Міністерстві економіки України, водночас, зважаючи на те, що більшість свідків є його підлеглими або колегами, ризику впливу на останніх є імовірним.

Вказані обставини формують у слідчого судді переконання щодо наявності ризику впливу на учасників цього кримінального провадження.

У зв`язку з вищевикладеним, слідчий суддя доходить висновку, що на даному етапі досудового розслідування продовжують існувати ризики перешкоджання кримінальному провадженню, передбаченні статтею 177 КПК України, а саме - ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та ризик незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних, отже, продовження дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків.

3.4. Щодо обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування

Оцінюючи наявність обставин, які перешкоджали завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, якою на підозрюваного у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України покладені процесуальні обов`язки, слідчий суддя враховує, що у зв`язку з існуванням потреби у проведенні слідчих та процесуальних дій, а також наявністю об`єктивних обставин, що перешкоджали їх проведенню раніше, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 18.10.2023 строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні було продовжено до шести місяців, тобто до 24.02.2024.

При цьому, слідчим суддею встановлено, що стороною обвинувачення було ініційоване проведення ряду процесуальних дій в рамках міжнародного співробітництва, шляхом направлення відповідних запитів про міжнародну правову допомогу в порядку передбаченому КПК України та міжнародними договорами ратифікованими Україною. У зв`язку з цим, детективом Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_14 , на підставі п. 3 ч. 1 ст. 280 КПК України, неодноразово приймалося рішення про зупинення досудового розслідування кримінального провадження № 0000097 від 11.05.2022.

Так, досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні 12.01.2024 зупинено, 10.07.2024 - відновлено і в цей же день зупинено, 29.07.2024 - відновлено і в цей же день зупинено, 09.08.2024 - відновлено і в цей же день зупинено, 19.08.2024 - відновлено.

Постановою від 20.08.2024 досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні востаннє зупинено, оскільки наразі залишаються невиконаними два запити про міжнародну правову допомогу направлені 19.01.2024 до компетентних органів Угорської Республіки та 06.06.2024 до компетентних органів Словацької Республіки.

При цьому, як було зазначено прокурором в судовому засіданні, запит про міжнародну правову допомогу направлений 19.01.2024 до компетентних органів Угорської Республіки виконаний та органом досудового розслідування отримані відповідні матеріали.

Як було зазначено прокурором, наразі невиконаним (не отримано відповіді про виконання) залишається запит про міжнародну правову допомогу направлений 06.06.2024 до компетентних органів Словацької Республіки.

Зазначене, на переконання слідчого судді, дійсно вказує на наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, тобто до 12.10.2024.

3.5. Щодо можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу з урахуванням положень ст. 178 КПК України та необхідності продовження строку дії обов`язків

При вирішенні питання про продовження строку дії застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме:

-вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 364 КК України;

-пред`явлення йому підозри у вчиненні тяжкого корупційного злочину, у разі визнання винуватим у вчиненні якого, йому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатись певною діяльністю. При цьому, таке покарання може бути призначено без можливості застосування пільгових інститутів кримінального права;

-достатній майновий стан підозрюваного;

-міцність соціальних зв`язків підозрюваного, наявність постійного місця роботи та перебування на його утриманні трьох малолітніх дітей;

-станом на день розгляду ОСОБА_4 досягнув 42 роки;

-відомостей про наявність захворювань, які б унеможливлювали застосування до підозрюваного запобіжного заходу слідчому судді не надано;

-підозрюваний раніше не судимий, відомостей про застосування до нього раніше запобіжних заходів та про наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення слідчому судді не надано.

Оцінюючи матеріали клопотання, доводи сторін кримінального провадження та обставини справи в їх сукупності, беручи до уваги вагомість наявних доказів того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 364 КК України, слідчий суддя вважає, що тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого злочину, в сукупності з іншими встановленими в ході розгляду клопотання обставинами, з огляду на продовження дії ризиків перешкоджання кримінальному провадженню, існування ймовірності переховування підозрюваного від органів досудового розслідування чи суду, свідчать, що більш м`який запобіжний захід ніж застава не зможе належним чином забезпечити дотримання підозрюваним належної процесуальної поведінки та не буде достатнім для запобігання реалізації встановлених ризиків та обумовлюють необхідність продовження дії покладених на ОСОБА_4 процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя відзначає, що на даний час не вбачає підстав для скасування чи зміни обов`язку не відлучатися за межі території України без отримання відповідного дозволу детектива, прокурора чи суду, оскільки потреба в продовженні дії вказаного обов`язку обумовлена необхідністю забезпечити можливість контролю за пересуванням підозрюваного з метою унеможливлення реалізації встановленого ризику переховування. При цьому, на думку слідчого судді, вказані обмеження не є для підозрюваного занадто обтяжливими та не мають негативного впливу на його роботу чи спосіб життя, водночас потреба забезпечення інтересів кримінального провадження на цьому етапі досудового розслідування виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного про яке йдеться у клопотанні. У той же час слідчий суддя зауважує, що вказаний обов`язок не має абсолютний характер, і за необхідності виїздів, які викликані робочими питаннями, захисник або підозрюваний можуть ініціювати перед прокурором питання про дозвіл на виїзд.

З огляду на викладені обставини, слідчий суддя доходить висновку, що клопотання прокурора про продовження строку обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 194, 199, 376, 392 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, у межах кримінального провадження № 0000097 від 11.05.2022, - задовольнити.

2. Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії обов`язків, покладених на нього у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у виді застави, на 2 місяці, тобто до 08 грудня 2024 року, але в межах строку досудового розслідування, а саме:

1)прибувати до детективів Національного антикорупційного бюро України, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, слідчого судді, суду на першу вимогу;

2)не відлучатись за межі території України без дозволу слідчого, прокурора та суду;

3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд, про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4)утримуватися від спілкування з ОСОБА_6 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_18 ;

5)здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

3. Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, які здійснюють процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні за № 0000097 від 11.05.2022 та детективів Національного антикорупційного бюро України, які здійснюють у ньому досудове розслідування.

4. Ухвала набирає законної сили і підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1