Провадження №11-сс/801/770/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2024 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

секретаря ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6 адвоката в режимі відеоконференції ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці апеляційну скаргу з доповненнями адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 27 вересня 2024 року про відмову в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 , поданої в інтересах ОСОБА_8 , на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_7 від 19.09.2024, -

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга адвоката ОСОБА_7 , подана в інтересах ОСОБА_8 на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_7 від 19.09.2024.

Скарга мотивована тим, що адвокат ОСОБА_7 19.09.2024 звернувся з заявою в інтересах ОСОБА_8 до СУ ГУНП у Вінницькій області в порядку ст. 214 КПК України. Однак, всупереч положенням ст. 214 КПК України, відомості по вказаній заяві не було внесено до ЄРДР.

Заявник вважає, що уповноваженими особами СУ ГУНП у Вінницькій області допущено бездіяльність, а тому просить зобов`язати уповноважену особу СУ ГУНП у Вінницькій області внести відомості до ЄРДР по заяві ОСОБА_7 про скоєння кримінального правопорушення від 19.09.2024.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 27 вересня 2024 року відмовлено у задоволенні вищезазначеної скарги.

Мотивуючи прийняте рішення слідчий суддя вказав, що заява адвоката ОСОБА_7 від 19.09.2024 стосується факту застосування вогнепальної зброї працівником поліції, який перевірявся та наданий час досліджується в рамках кримінального провадження за №0000357 від 20.04.2024, нових обставин та доказів, які не були предметом розгляду судами першої та апеляційної інстанції заява адвоката ОСОБА_7 від 19.09.2024 не містить, тому слідчий суддя прийшов до висновку, що скарга адвоката ОСОБА_7 не підлягає до задоволення.

Вимоги апеляційної скарги особи, що її подала.

В апеляційній скарзі з доповненнями адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 ставиться питання про скасування ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 27 вересня 2024 року. Просить винести рішення, яким його скаргу задовольнити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала слідчого судді є незаконна, винесена з порушенням норм кримінально-процесуального кодексу України та істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону. Зазначає, що рішення прийнято незаконним складом суду, сформованим в порушення правил ст.30 , п.1 ч.1 ст.35 КПКУ. Рішення розглянуто із порушенням строків, передбачених ч.2 ст.306 КПК України. В матеріалах справи в ЕКЕС відсутній технічний запис судового засідання. Також звернув увагу на те, що паперову копію ухвали йому не вручено, в ЕКЕС відсутні електронний текст ухвали, журнал і технічний запис судового засідання, тому строки оскарження не порушено.

Позиції учасників судового провадження.

Прокурор ОСОБА_6 заперечив проти задоволення апеляційної скарги, вважаючи ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою.

Адвокат ОСОБА_7 підтримав доводи апеляційної скарги з підстав викладених в ній, просив задовольнити її в повному об`ємі, скасувавши постанову слідчого судді.

Мотиви суду.

Заслухавши доповідача, виступи учасників провадження, перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 не підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ч.2 ст.9 КПК України слідчий зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального правопорушення.

Як видно з матеріалів кримінального провадження та ухвали слідчого судді, зазначені норми закону були дотримані в повній мірі.

Так, згідно з наданими матеріалами, адвокат ОСОБА_7 зазначає, що він звернувся із заявою в інтересах ОСОБА_8 до СУ ГУНП у Вінницькій області в порядку ст. 214 КПК України.

У вказаній заяві адвокат ОСОБА_7 виклав обставини, які на його переконання свідчать про скоєння злочину, зокрема те, що 20.04.2024 близько 01:51 на дорозі між селами Флорино та Яланець Гайсинського р-ну Вінницької обл. екіпаж поліції «Бетон - 51» на службовому автомобілі «Mitsubisi Outlander» з номерним знаком на синьому фоні НОМЕР_1 у складі інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_9 та поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області рядового поліції ОСОБА_10 зупинили автомобіль «Suzuki Grand Vitara» номерний знак « НОМЕР_2 », у якому, як пізніше стало відомо, за кермом знаходився ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), військовослужбовець військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, цієї ж військової частини, що обіймав посаду телефоніста апаратної взводу зв`язку роти бойового управління. Окрім того, з ним в автомобілі знаходився його син, ОСОБА_11 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), військовослужбовець військової служби за контрактом військової частини НОМЕР_3 , що обіймав посаду оперативного чергового штабу,

Під час, коли інспектор сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_9 проводив огляд багажнику автомобілю «Suzuki Grand Vitara» номерний знак « НОМЕР_2 », який йому відкрив ОСОБА_11 , поліцейський сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області рядовий поліції ОСОБА_10 безпідставно відкрив прицільний вогонь на ураження по водію автомобілю ОСОБА_8 , що спокійно сидів у кабіні, і не вчиняв ніяких протиправних дій, та влучив у тіло останнього.

Тим самим, внаслідок протиправних дій ОСОБА_10 , ОСОБА_8 отримав декілька поранень.

У діях ОСОБА_10 , що вчинив усіх дій для доведення свого злочину, але однак не завершив його з причин, що не залежали від його волі, наявні ознаки злочину, передбаченого ст.115 ККУ.

Так, згідно з положеннями п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду.

Відповідно до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Із аналізу наведених норм вбачається, що слідчий суддя, здійснюючи підготовку до судового засідання, зобов`язаний вирішити питання, необхідні для розгляду поданої скарги, зокрема, шляхом здійснення запитів до уповноважених органів. Зазначені дії спрямовані на забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду та виконання завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.

Як вбачається з матеріалів справи, слідчим управлінням ГУНП у Вінницькій області проводилось досудове розслідування кримінального провадження №0000357 від 20.04.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.04.2024 об 01.10 інспектор сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_9 та поліцейський сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області рядовий поліції ОСОБА_12 , рухаючись на службовому автомобілі марки «Mitsubishi Outlander», номерний знак НОМЕР_1 по дорозі (Р.54) між селами Яланець та Флорино Гайсинського району Вінницької області помітили автомобіль «Suzuki Grand Vitara», темного кольору, який рухався по зустрічній смузі руху, порушуючи встановлену комендантську годину.

Поліцейські ОСОБА_12 та ОСОБА_9 перебували на службі у форменому одязі працівників поліції з табельною вогнепальною зброєю «Пістолет Макарова».

За допомогою увімкнених проблискових маячків синього та червоного кольорів вказаний автомобіль зупинено для перевірки документів. Поліцейський ОСОБА_9 підійшов до зупиненого транспортного засобу, в якому перебували військовослужбовці військової частини НОМЕР_3 капітан ОСОБА_11 , солдат ОСОБА_8 та вказав водієві ОСОБА_8 пред`явити документи на транспортний засіб. Окрім цього, поліцейський ОСОБА_9 помітив, що зупинений автомобіль має значне навантаження на вісь, а тому попросив водія відкрити багажне відділення. Однак на законну вимогу поліцейського вийшов не водій, а пасажир транспортного засобу ОСОБА_11 та відкрив багажне відділення, де знаходились підозрілі ящики та інше військове майно. Надалі, на законну вимогу поліцейського ОСОБА_9 відкрити ящики, ОСОБА_11 наніс останньому декілька ударів правою та лівою руками в область голови. У ході нанесення ударів ОСОБА_9 впав на землю та знепритомнів.

Поліцейський ОСОБА_12 , який перебував біля службового автомобіля марки «Mitsubishi Outlander», відреагувавши на дану подію, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 46 Закону України «Про Національну поліцію» застосував вогнепальну зброю для відбиття нападу на поліцейського ОСОБА_9 . Однак у відповідь, ОСОБА_8 та ОСОБА_11 відкрили вогонь з невстановленої вогнепальної зброї, заподіявши вогнепальне смертельне поранення поліцейському ОСОБА_12 . Поліцейський ОСОБА_9 госпіталізований до Бершадської окружної лікарні інтенсивного лікування з діагнозом: струс головного мозку, множинні забої голови та вогнепальне поранення лівої сідниці.

Після вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_11 та ОСОБА_8 на автомобілі «Suzuki Grand Vitara» покинули місце події у невідомому напрямку.

Таким чином ОСОБА_11 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України, тобто вбивство працівника правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Крім цього, військовослужбовці військової частини НОМЕР_3 капітан ОСОБА_11 , солдат ОСОБА_8 за невстановлених на даний час слідством обставин придбали вогнепальну зброю та перевозили її в автомобілі марки «Suzuki Grand Vitara».

22 квітня 2024 року, в межах кримінального провадження №0000357, ОСОБА_8 та ОСОБА_11 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України.

В подальшому за результатами досудового розслідування 12.09.2024 до Бершадського районного суду Вінницької області скеровано обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 п.п. 1,9, ч. 2 ст. 115, п. 9, ч.2 ст. 115, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 263, ст. 348, ч. 4 ст. 408, ч. 4 ст. 410 КК України та ОСОБА_8 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 408 КК України.

З поданих слідчим матеріалів встановлено, що ОСОБА_8 неодноразово звертався до правоохоронних органів, в тому числі до Вінницької обласної прокуратури з заявами про внесення відомостей до ЄРДР за ч. 2 ст. 365 та за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, однак у внесенні відомостей було відмовлено.

Зокрема, 22.05.2024 року ОСОБА_8 подано заяву про вчинення кримінального правопорушення до Вінницької обласної прокуратури.

Відповідно до змісту заяви : «20.04.2024 близько 01:40 працівником СРПП ВП №1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 , поблизу с Яланець Гайсинського району Вінницької області для перевірки документів був зупинений автомобіль яким я керував. В подальшому іншим працівником поліції ОСОБА_10 , безпідставно, який перевищив свою владу та службові повноваження застосував вогнепальну зброю, здійснив близько п`яти пострілів в мене, здійснив всі дії для мого вбивства, однак не довід свої дії до кінця, коли я перебував в автомобілі та не чинив жодних протиправних дій, в результаті мене було поранено та в подальшому було надано медичну допомогу.»

Враховуючи викладене, ОСОБА_8 просив внести відомості до ЄРДР за ч. 2 ст. 365 та за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Листом Вінницької обласної прокуратури №31-3541-24 від 27.05.2024, за підписом начальника відділу ОСОБА_13 , заявника повідомлено про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР, оскільки вказаний факт підлягає перевірці в межах кримінального провадження №0000357.

Не погодившись з таким рішенням адвокат ОСОБА_14 в інтересах ОСОБА_8 подав скаргу до Вінницького міського суду Вінницької області щодо невнесення відомостей по заяві ОСОБА_8 від 22.05.2024.

За результатами розгляду було винесено ухвалу суду від 30.05.2024 про відмову у задоволенні скарги та внесенні відомостей до ЄРДР.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 11.06.2024 було перевірено законність винесення вищевказаної ухвали Вінницького міського суду Вінницької області та за результатами розгляду було залишено ухвалу суду від 30.05.2024 без змін.

Суди першої та апеляційної інстанцій прийшли до обґрунтованого висновку, що обставини про які зазначається у заяві ОСОБА_8 від 22.05.2024, зокрема щодо застосування вогнепальної зброї працівником поліції, підлягають встановленню, дослідженню та оцінці в ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000357 від 20.04.2024.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає правильними висновки слідчого судді, що обставини які викладені в заяві ОСОБА_7 , поданої 19.09.2024 в інтересах ОСОБА_8 про внесення відомостей до ЄРДР, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 115 КК України, стосуються тих самих подій, які відбувались 20.04.2024, за результатами яких проводилось досудове розслідування кримінального провадження №0000357, а також здійснювався контроль судами першої та апеляційної інстанції.

Таким чином, судом першої інстанції вірно зазначено, що слідчий суддя не може розглядати питання бездіяльності, якщо воно вже було вирішене слідчим суддею у іншій справі, оскільки такий розгляд буде порушувати принцип юридичної визначеності.

Неможливість повторного розгляду справи, коли є судове рішення, що набрало законної сили і не скасоване у встановленому законом порядку, перш за все пов`язана з виключністю судового рішення.

Щодо доводів викладених апелянтом в апеляційній скарзі суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Так, частиною 11 ст.31 КПК України встановлено, що суддя чи склад колегії суддів для розгляду конкретного кримінального провадження визначається у порядку, передбаченому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно із ч.3 ст.35 КПК України, визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом.

Таким чином, згідно із приписами кримінального процесуального закону, законним є склад суду, який визначений відповідно до вимог ст.31 КПК України щодо кількості суддів, з додержанням процедури визначення судді у конкретному судовому провадженні.

Порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду визначається серед іншого Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (далі - Положення) та Засадами використання автоматизованої системи документообігу Вінницького міського суду Вінницької області, затверджені рішенням зборів суддів Вінницького міського суду Вінницької області від 28.12.2020 року № 11/20 (далі - Засади).

Відповідно до розділу IV Засад, автоматизований розподіл справ між суддями здійснюється автоматизованою системою під час реєстрації відповідної судової справи, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженими на підставі наказу керівника апарату суду особами, відповідальними за здійснення автоматизованого розподілу судових справ (п.2). Розподіл судових справ між суддями здійснюється за правилами, встановленими Положенням та Засадами, з урахуванням визначених зборами суддів Вінницького міського суду Вінницької області, спеціалізації суддів, постійно-діючих колегій з розгляду кримінальних справ та постійно-діючих колегій з розгляду цивільних справ (п.3).

Згідно з п.65 розділу IV Положення, результатом автоматизованого розподілу (повторного розподілу) судових справ є протокол, що автоматично створюється автоматизованою системою.

Протокол містить такі відомості: дата, час початку та закінчення автоматизованого розподілу; номер судової справи, категорія та коефіцієнт її складності, імена (найменування) учасників справи; інформація про визначення списку суддів для участі (підстави, з яких судді не беруть участі) в автоматизованому розподілі; інформація про визначення судді, судді-доповідача; інформація про суддів постійної колегії суддів, до складу якої входить визначений суддя-доповідач (без урахування підстав, зазначених у пункті 58 підрозділу 1 розділу IV); підстави здійснення автоматизованого розподілу (повторного автоматизованого розподілу); прізвище, ініціали та посада уповноваженої особи апарату суду, відповідальної за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Копія такого протоколу в електронній чи паперовій формі підписується уповноваженими особами апарату суду та видається (надсилається) заінтересованій особі не пізніше наступного дня після подання до суду відповідної заяви.

Також п.86 розділу IV Положення визначено, що у разі задоволення відводу або самовідводу судді, судді-доповідача повторний авторозподіл судової справи здійснюється автоматизованою системою на підставі ухвали суду про відвід (самовідвід) судді, судді-доповідача.

З матеріалів судового провадження вбачається, що протоколом автоматизованого розподілу судової справи від 23.09.2024 слідчий суддя ОСОБА_15 визначений для розгляду справи №127/31440/24, провадження 1-кс/127/13561/24. Протокол містить усі відомості визначені п.65 розділу IV Положення. Також заяви чи клопотання про відвід судді ОСОБА_1 від участі у розгляді скарги адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 в матеріалах провадження відсутні.

За таких обставин, апеляційний суд дійшов висновку, що зазначена скарга ОСОБА_7 була розподілена автоматизованою системою документообігу відповідно до положень кримінального процесуального законодавства, Положення про автоматизовану систему документообігу суду та Засад використання автоматизованої системи документообігу Вінницького міського суду Вінницької області. Під час судового розгляду скарги адвокат ОСОБА_7 , беручи особисто участь у судовому засіданні 27.09.2024 не заявляв відвід слідчому судді. Отже, оскаржуване рішення постановлено законним складом суду.

Слід зазначити, що копії протоколів автоматизованого розподілу судових справ між суддями розміщені у відкритому доступі на інформаційному веб-порталі «Судова влада України», отже, будь-яка особа має можливість безперешкодно ознайомитись із ними, володіючи інформацією про номер судової справи (провадження).

При цьому, в ході апеляційного розгляду знайшли підтвердження доводи апелянта, що скаргу слідчим суддею Вінницького міського суду Вінницької області фактично було розглянуто пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги.

Так, відповідно до ч.2 ст.306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Згідно з п.2 розділу ІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України №814 від 20.08.2019, кожен документ реєструється в суді лише один раз: вхідні - у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо документ надійшов у неробочий час, створювані - у день підписання або затвердження. У разі неможливості з об`єктивних причин (кінець робочого дня, тощо) здійснити реєстрацію вхідної кореспонденції в день її надходження така кореспонденція реєструється в автоматизованій системі в термін, визначений у розпорядженні керівника апарату суду, із зазначенням причин встановлення такого терміну.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, вказану скаргу адвоката ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_7 від 19.09.2024 в системі «Електронний суд» сформовано 20.09.2024. Датою внесення такої до системи авторозподілу та передачі слідчому судді є 23.09.2024. Датою розгляду скарги слідчим суддею та постановлення оскаржуваного судового рішення є 27.09.2024.

Згідно з положеннями ст.412 КПК України істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення. Судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо: 1) за наявності підстав для закриття судом провадження в кримінальній справі його не було закрито, крім випадків, коли провадження може бути закрито лише за згодою підозрюваного, обвинуваченого, який проти цього заперечував; 2) судове рішення ухвалено незаконним складом суду; 3) судове провадження здійснено за відсутності обвинуваченого, крім випадків, передбачених частиною третьою статті 323 чи статтею 381 цього Кодексу, або прокурора, крім випадків, коли його участь не є обов`язковою; 4) судове провадження здійснено за відсутності захисника, якщо його участь є обов`язковою; 5) судове провадження здійснено за відсутності потерпілого, належним чином не повідомленого про дату, час і місце судового засідання; 6) порушено правила підсудності; 7) у матеріалах провадження відсутній журнал судового засідання або технічний носій інформації, на якому зафіксовано судове провадження в суді першої інстанції.

На переконання апеляційного суду, у даному випадку не дотримання строку розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування не є істотним порушеннями вимог кримінального процесуального закону, а тому зазначена обставина не може бути підставою для скасування рішення слідчого судді у вказаному судовому провадженні, оскільки колегією суддів встановлено, що слідчий суддя вжив всіх необхідних дій для розгляду зазначеної скарги у строки передбачені вимогами КПК України, при цьому дотримався розумних строків розгляду даної скарги.

У відповідності до пунктів 53-56 розділу IІІ Положення Технічний запис судового засідання засобами підсистеми ЄСІТС автоматично зберігається у централізованому файловому сховищі. Підписаний протокол (журнал) судового засідання, який містить вебпосилання на технічний запис судового засідання в централізованому файловому сховищі, переноситься (передається, імпортується) до АСДС.

У випадку фіксування судового засідання засобами підсистеми відеоконференцзв`язку технічний запис судового засідання та технічний носій, на якому зберігається цей запис, приєднуються до матеріалів справи (зберігаються в матеріалах справи) у вигляді протоколу (журналу) судового засідання, в якому вказано посилання на цей запис у централізованому файловому сховищі.

У цьому випадку технічним носієм інформації є частина централізованого файлового НОМЕР_4 , на якому зберігається запис судового засідання та на яке є посилання в протоколі (журналі) судового засідання.

Зберігання резервних копій протоколу та відеозапису судового засідання забезпечується засобами ЄСІТС.

За заявою учасника справи та після сплати відповідного судового збору такий учасник може отримати копію технічного запису судового засідання на власний вибір шляхом:

1) отримання засобами підсистеми відеоконференцзв`язку доступу до технічного запису судового засідання в Електронному кабінеті користувача;

2) отримання запису на оптичному диску у виді файлу.

У разі сплати судового збору безпосередньо в Електронному кабінеті учаснику справи автоматично надається доступ для скачування технічного запису судового засідання в Електронному кабінеті. При цьому до АСДС автоматично надсилаються відповідне повідомлення про видачу копії технічного запису судового засідання та квитанція про сплату судового збору.

Суд апеляційної інстанції вважає безпідставними доводи апеляційної скарги про відсутність в матеріалах справи технічного запису судового засідання, оскільки в ході підготовки апеляційної скарги до судового розгляду було встановлено наявність в матеріалах судового провадження як Журнал судового засідання від 27.09.2024, так і технічний носій диск, на якому збережено запис судового засідання від 27.09.2024, який приєднаний до матеріалів справи, а в самих журналах судового засідання вказано посилання на цей запис у централізованому файловому сховищі.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог ст.370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а наведені доводи в апеляційній скарзі викладених в ній висновків суду не спростовують.

За наведених обставин, суд апеляційної інстанції не знаходить підстав для скасування судового рішення.

Керуючись ст. 404, 405, 406, 407, 419, 422 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу з доповненнями адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 27 вересня 2024 року про відмову в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 , поданої в інтересах ОСОБА_8 , на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_7 від 19.09.2024 - залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч.4 ст.532 КПК України судове рішення суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення.

Судді: