Справа № 136/946/24
провадження № 1-кп/136/36/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" листопада 2024 р. м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду міста Липовець, обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000070 від 01.03.2024, про обвинувачення

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження

з боку обвинувачення

прокурора ОСОБА_4

з боку захисту

захисника -адвоката ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває зазначене кримінальне провадження.

У судове засідання за викликом суду не з`явився обвинувачений ОСОБА_3 , законний представник ОСОБА_6 , а таколж потерпілі ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , будучи належним чином повідомленими про день та час розгляду справи.

До матеріалів справи додані заяви потерпілих про розгляд кримінального провадження за їх відсутності.

Прокурор у судовому засіданні ініціював клопотання про застосування до обвинуваченого та законного представника заходів забезпечення кримінального провадження, відповідно у вигляді приводу та накладення грошового стягнення, мотивуючи тим, що справа призначалалась до розгляду неодноразово, утім жодного разу вказані особи не з`явились у судове засідання та не повідомили причини своєї неявки.

Захисник в судовому засіданні не заперечував щодо задоволення клопотання прокурора.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження дійшов висновку про таке.

Пунктом 1 частини 7 статті 42 КПК України на обвинуваченого покладений обов`язок прибувати за викликом до суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття - завчасно повідомити про це.

Порядок та способи виклику особи до суду визначені у частині 1 статті 135 КПК України, яка передбачає, що особа викликається шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телефонограмою.

Повістка про виклик неповнолітньої особи, як правило, вручається її батьку, матері, усиновлювачу або законному представнику. Інший порядок вручення повістки допускається лише у випадку, якщо це обумовлюється обставинами кримінального провадження (частина 4 статті 135 КПК України).

Належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом (частина 1 статті 136 КПК України).

Відповідно до статті 138 КПК України визначено причини, які можуть бути визнані судом поважними.

Як слідує із матеріалів кримінального провадження обвинувачений ОСОБА_3 та законний представник ОСОБА_6 жодного разу не з`явились до суду а саме: 05.06.2024, 23.07.2024, 14.08.2024, 16.10.2024, 21.11.2024, будучи повідомленими в належний спосіб, про що свідчать рекомендовані повідомлення додані до справи (а.с.20, 38, 66, 76, 97, 108), тоді як про поважність причин неявки суд не було поставлено до відома.

Грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків. Грошове стягнення накладається: під час досудового розслідування - ухвалою слідчого судді за клопотанням слідчого, прокурора чи за власною ініціативою, а під час судового провадження - ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою (стаття 144 КПК України).

Під час судового провадження питання про накладення грошового стягнення на особу розглядається негайно після його ініціювання (частина 2 статті 146 КПК України).

Відповідно до частини 3 статті 146 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення.

Розмір грошового стягнення у випадку неприбуття на виклик суду установлено частиною 1 статті 139 КПК України і становить від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 8 Інформаційного листа ВССУ від 16.01.2017 року N 222-66/0/4-17 якщо неповнолітній підозрюваний (обвинувачений) не з`явився за викликом суду без поважних причин, слідчий суддя, суд, встановивши дотримання порядку виклику неповнолітньої особи через батьків або інших законних представників, постановляє ухвалу про накладення грошового стягнення до батьків або інших законних представників, і після цього застосовує привід до неповнолітньої особи згідно з правилами, передбаченими статтею 140 КПК України.

Згідно з положенням ст.323 КПК України, якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд, також, має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Оскільки неявка на виклик до суду законного представника обвинуваченого перешкоджає судовому розгляду кримінального провадження, яке враховуючи приписи частини 4 статті 28 КПК України підлягає невідкладному розгляду, за відсутності доказів поважності причин її неявки в засідання, суд дійшов висновку про обґрунтованість клопотання прокурора та наявність підстав для накладення на законного представника грошового стягнення у розмірі 0,5 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Окрім цього, враховуючи, що до обвинуваченого запобіжні заходи не застосовувались, приймаючи до уваги його поведінку, оскільки, будучи обізнаним про наявність кримінального провадження в провадженні Липовецького районного суду Вінницької області, застосування судом розшукових заходів, він у подальшому ігнорує явку до суду, тому заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до обґрунтованого висновку про необхідність застосування щодо обвинуваченого приводу, який відповідно до ст.139, 140, 143, 323 КПК України, покладає на відповідний підрозділ органів Національної поліції.

З огляду на неможливість проведення судового засідання, суд вважає за необхідне розгляд кримінального провадження відкласти.

Керуючись ст.ст. 139, 140, 143, 323 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Відкласти підготовче судове засідання з розгляд даного кримінального провадження на 29.11.2024 о 10:30 годині.

Доставити приводом в зал судового засідання приміщення Липовецького районного суду Вінницької області за адресою м. Липовець, вулиця Шевченка 1, на 29.11.2024 о 10:30 годині обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , місцезнаходження навчального закладу: АДРЕСА_2 .

Накласти на законного представника обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жительку АДРЕСА_3 грошове стягнення за неприбуття за викликом до суду у розмірі 0,5 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1514,00 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) грн.

Копію ухвали суду в частині приводу направити на виконання начальнику відповідного ВП ГУНП України у Вінницькій області.

Контроль за виконанням ухвали суду в частині приводу покласти на прокурора ОСОБА_4 .

Копію ухвали в частині накладення стягнення не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати законному представнику.

Особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1