Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/8723/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000095 від 24.05.2024, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,

У С Т А Н О В И В:

Прокурор Подільської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування клопотання зазначено, що слідчим слідчого відділу управління поліції в метрополітені Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування об`єднаного кримінального провадження № 0000095 від 24.05.2024 за підозрою ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в невстановлений час та місці але не пізніше 24.05.2024 року, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел направлений на незаконне придбання та зберігання психотропних речовин у великих розмірах для власного вживання без мети збуту.

Реалізуючи свій умисел направлений на незаконне придбання та зберігання психотропних речовин у великих розмірах для власного вживання без мети збуту, ОСОБА_4 , 24.05.2024 перебуваючи у м. Києві, більш точний час та місце не встановлено, ОСОБА_4 побачив та підібрав 30 (тридцять) згортків з психотропними речовинами, які помістив до свого рюкзака, який був при ньому на той час, тим самим придбав та розпочав зберігати психотропні речовини для власного вживання без мети збуту.

У подальшому, 24.05.2024 приблизно о 14 год. 50 хв. ОСОБА_4 , незаконно зберігаючи при собі згортки з вмістом психотропних речовин, зайшов до вестибюлю станції метро «Вокзальна» КП «Київський метрополітен» у м. Києві, де і був зупинений працівником поліції та на запитання щодо наявності речей та предметів, обіг яких обмежений або заборонений законом, повідомив, що в центральному відділені рюкзака, який був при ньому на той час, знаходиться 30 (тридцять) згортків з кристалоподібними та порошкоподібними речовинами.

Після того, ОСОБА_4 , був запрошений до кімнати поліції, що розташована на вказаній станції КП «Київський метрополітен» у м. Києві, де у подальшому на підставі ст. 208 КПК України був затриманий та у присутності двох понятих чоловічої статі, під час проведення особистого обшуку останнього та обшуку його особистих речей, виявлено та вилучено з центрального відділення рюкзака, який був при ньому на той час, 21 (двадцять один) згорток з кристалоподібними речовинами, які містять у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, загальна маса PVP в речовинах становить 13,580 г., та 9 (дев`ять) згортків з порошкоподібною речовиною, які місять в своєму складі психотропну речовину обіг якої обмежено - амфетамін, загальна маса амфетаміну в речовинах становить 3,433 г., які ОСОБА_4 незаконно придбав та зберігав за вищевказаних обставин для власного вживання без мети збуту.

PVP, згідно з Постановою Кабінету Міністрів України від 6 травня 2000 року № 770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» (зі змінами) «Список № 2 Особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено» в «Таблиці I», є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено.

Амфетамін, згідно з Постановою Кабінету Міністрів України від 6 травня 2000 року № 770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» (зі змінами) «Список №2 Психотропні речовини, обіг яких обмежено» в «Таблиці ІІ», є психотропною речовиною, обіг якої обмежено.

Відповідно до Наказу МОЗ від 01.08.2000 № 188 «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів психотропних речовин, що знаходяться у незаконному обігу», маса амфетаміну 3,433 г., та PVP 13,580 г відноситься до великих розмірів.

Органом досудового розслідування 25.05.2024 було повідомлено ОСОБА_4 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 25.05.2024 відносно ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 22.07.2024 включно. Органом досудового розслідування 11.07.2024 було повідомлено ОСОБА_4 про зміну підозри за ч. 2 ст. 309 КК України.

Також у кримінальному провадженні, 11.07.2024 стороні захисту повідомлено про завершення досудового розслідування та відкриття матеріалів досудового розслідування. Таким чином, стороною обвинувачення повідомлено про завершення досудового розслідування та необхідність виконання вимог статті 290 КПК України й такі вимоги на момент розгляду клопотання стороною захисту не виконані, а у відповідності до ч. 5 ст. 219 КПК України, строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 КПК України, не включається у строки, передбачені цією статтею, тобто у строки досудового розслідування.

Відповідно строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування відповідно до статті 290 КПК України не включається у строк досудового розслідування, виходячи з чого вважаю за можливе продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , строком на 30 днів.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. ч. 1,3 - 5 ст. 177 КПК України.

На думку органу досудового розслідування, необхідність застосування даного запобіжного заходу обумовлена наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховуватиметься від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Вина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, уродженця м. Херсон, не одруженого, з середньою-спеціальною освітою, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого - 11.06.2014 року Суворовським районним судом м. Херсон за ч. 2 ст. 186, ст. 395 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 4 роки 5 місяців 26.09.2017 року звільнений по відбуттю строку покарання; 15.11.2029 року Херсонським міським судом м. Херсон за ч. 2 ст. 185 КК України до покарання у вигляді арешту строком на 6 місяців 09.07.2020 року звільнений по відбуттю покарання; 06.11.2023 року Київським районним судом м. Одеси за ч. 4 ст. 185 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 5 років та на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком 3 роки; повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: рапортом про виявлене кримінальне правопорушення від 24.05.2024; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 24.05.2024 ОСОБА_4 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_6 від 24.05.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 24.05.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 24.05.2024; висновками експертів; іншими матеріалами в їх сукупності.

В даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є обґрунтованою.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3, п. 5, ч. 1 ст. 177 КПК України, які на цей час не зменшились та не перестали існувати.

В обґрунтування продовження запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, покладається необхідність запобігання зазначеним можливостям підозрюваного переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відносно підозрюваного ОСОБА_4 необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки, обґрунтовано існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, експерта чи спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризик впливу на свідків у даному кримінальному провадженні обґрунтовано тим, що підозрюваний ОСОБА_4 під час досудового розслідування шляхом погроз, вмовляння, підкупу може схиляти свідків до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування, крім того стороні захисту при обрані запобіжного заходу надавались копії матеріалів кримінального провадження, зокрема протоколи допитів свідків, де зазначені анкетні дані, місце проживання та реєстрації, місця роботи. Разом з тим, актуальним є і ризик впливу на свідків, які також проживають та працюють у м. Києві.

Обґрунтованість вказаного ризику відповідає позиції Європейського суду з захисту прав людини, який у справі «Летельє проти Франції» звертає увагу на актуальність реальної загрози чинення тиску на свідків на початкових стадіях досудового розслідування.

На той факт, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинятиме інші кримінальні правопорушення вказує те, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, суспільно корисною працею не займається, не має постійного місця проживання у м. Києві, не має стійких соціальних зв`язків та місця роботи, має незняту та непогашену судимість, що свідчить про низький рівень правової свідомості та соціальної відповідальності підозрюваного .

Аналізуючи даний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини слід звернути увагу на позицію Суду щодо скоєння правопорушень: серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід - необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться (Clooth v. Belgium (Клоот проти Бельгії).

На той факт, що підозрюваний ОСОБА_4 буде переховуватися від органу досудового розслідування або суду вказує те, що, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, підозрюваний намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.

Крім того останній вчинив умисний злочин в період відбуття іспитового строку оскільки 06.11.2023 року був засуджений Київським районним судом м. Одеси за ч. 4 ст. 185 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 5 років та на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком 3 роки.

Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).

Санкція статті, що інкримінується підозрюваному ОСОБА_4 передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до трьох років. Усвідомлення вказаної обставини, може призвести до переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органу досудового розслідування або суду та перешкоджати здійсненню досудового розслідування у кримінальному провадженні іншим чином, з огляду на відсутність міцних соціальних зв`язків у підозрюваного ОСОБА_4 офіційного джерела доходу, місця працевлаштування та місця постійного проживання у м. Києві.

Будь-який інший більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 у зв`язку з тим, що не зможе запобігти ризикам вчинення інших злочинів, ризику впливу на свідків та особливо ризику переховування від органу досудового розслідування.

Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватися від органу досудового розслідування і суду, негативно впливати на розслідування кримінального провадження.

Вказаним ризикам може запобігти тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про задоволення клопотання у зв`язку з наступним.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

25.05.2024 ухвалою Подільського районного суду міста Києва відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 22.07.2024 включно.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Злочин, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до категорії нетяжких, покарання за який передбачено у вигляді позбавлення волі на строк до трьох років.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України») відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У клопотанні, що є предметом розгляду, наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Обґрунтованість підозри підтверджується доданими до клопотання доказами, а саме: рапортом про виявлене кримінальне правопорушення від 24.05.2024; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 24.05.2024 ОСОБА_4 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_6 від 24.05.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 24.05.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 24.05.2024; висновками експертів; іншими матеріалами в їх сукупності.

Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду, суд звертає увагу, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, не одружений, тобто в нього відсутні стабільні соціальні зв`язки, які достатні для уникнення ризику переховування.

При аналізі ризику вчиняти інші кримінальні правопорушення, слідчий суддя виходить з того, що підозрюваний вчинив умисний тяжкий злочин, офіційно не працює, постійного законного джерела доходу немає та може вчиняти злочин з метою особистого збагачення.

Аналізуючи ризик того, що підозрюваний може протиправно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить з того, що показання вказаних осіб мають істотне значення для доведення його винуватості у вчиненні кримінального правопорушення. Підозрюваному відоме місце проживання вказаних осіб. Вказаний ризик є актуальним не зважаючи на допит вказаних осіб під час досудового розслідування, оскільки вони підлягають безпосередньому допиту судом у судовому розгляді.

З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, яке інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування.

Згідно частин 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

А відтак суд приходить до висновку, що є достатні підстави для продовження щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, на даній стадії досудового розслідування, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, а тому суд приходить до висновку, що є достатні підстави для задоволення клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених законом.

Задовольняючи клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_4 слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду; не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він проживає (м. Київ) без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; повністю утриматись від спілкування з особами, анкетні дані яких зазначені в поданому до суду клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з додатками, за виключенням сторони обвинувачення та захисту та здати на зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (за їх наявності).

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000095 від 24.05.2024, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю м. Херсон, громадянину України, не одруженому, офіційно не працюючому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому, строк тримання під вартою з подальшим утриманням в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», на 30 днів, тобто до 15 серпня 2024 року.

Заставу визначити в розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала слідчого судді діє до 15 серпня 2024 року та підлягає негайному виконанню після її проголошення. Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її проголошення, копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження - для відома.

Копію ухвали направити ДУ «Київський слідчий ізолятор» - для виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9