Провадження № 1-кп/761/3539/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

/ підготовчого судового засідання/

27 серпня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурорів ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

провівши в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва підготовче судове засідання у кримінальному провадженні №0000137 від 08.04.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

У С Т А Н О В И В:

Обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, надійшов до Шевченківського районного суду м. Києва.

Сторона обвинувачення в підготовчому судовому засіданні вважає можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

Захисник ОСОБА_5 також просила призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, а обвинувачений підтримав її думку. Крім того, захисник ОСОБА_5 звернулась з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалами слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва за №759/3136/24, №759/3140/24, та витребування доказів.

Представник ДП «Адміністрація річкових портів» звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 06.05.2024, а саме вилученого в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.

Вказане кримінальне провадження за підсудністю підлягає розгляду Шевченківським районним судом міста Києва.

Підстав для закриття кримінального провадження немає.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог КПК України.

Підстав для повернення обвинувального акта прокурору немає.

Правових перешкод щодо призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта не встановлено.

Що ж стосується клопотань захисника ОСОБА_5 та представника ДП «Адміністрація річкових портів», згідно з якими останні просить скасувати арешт на відповідний перелік майна, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що однією із загальних засад кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до Постанови Європейського Суду з прав людини (далі - Європейський Суд) від 09 червня 2005 року по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Європейським Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності та не було свавільним.

Окрім того, Європейський суд через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (рішення «Іатрідіс проти Греції»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу Конвенції. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

Положеннями ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так, відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Як встановлено в судовому засіданні, арешт на згадане майно було накладено в рамках необхідності забезпечення збереження речових доказів, а беручи до уваги стадію кримінального провадження, враховуючи те, що судом ще не досліджено всієї сукупності доказів у справі, зокрема і доказів, пов`язаних із даним майном, а скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до втрати такого речових доказів, на переконання суду, на даний момент, ініціювання захисником ОСОБА_5 та представником ДП «Адміністрація річкових портів» даного питання є передчасним, а отже правові підстави для задоволення клопотань відсутні.

Що ж стосується клопотання сторони захисту щодо витребування відповідних документів, то, на переконання суду, таке клопотання на даному етапі судового провадження є недостатньо обґрунтованим, а відтак передчасним, у зв`язку з чим задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 170-174, 382, 314 - 316 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні №0000137 від 08.04.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, який відбудеться у приміщенні суду за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 31-А - на 03 вересня 2024 року о 08 годині 05 хвилин.

Судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні одноособово.

Викликати в судове засідання сторін кримінального провадження.

У задоволенні клопотань захисника ОСОБА_5 , поданих в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 , про скасування арешту майна та витребування доказів - відмовити.

У задоволенні клопотання представника ДП «Адміністрація річкових портів» про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1