Справа № 953/7018/24
н/п 1-кс/953/8064/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2024 року м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000426 від 29.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

встановив:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

До Київського районного суду м. Харкова 30.10.2024 року, надійшло вказане клопотання, в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на криптовалютні активи та грошові кошти, на криптовалютному акаунті 1qtdge9dsev2tp9g7yjggrru5psex6u066hgfw6m, який використовувався для вчинення злочину, зареєстрований на криптовалютній біржі « ІНФОРМАЦІЯ_1 », та на який відбулась транзакція ed2103aafe49b848c33321784e8417aec6851f64f85510e1c214699c136faf315 на суму 0.1079 BTC, ініційована користувачем, який вказав при обміні адресу електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що СУ ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000426 від 29.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що група осіб, яка складається з щонайменше з двох осіб здійснює системну діяльність спрямовану на заволодіння грошовими коштами громадян України, в тому числі у вигляді криптовалютних активів.

Механізм злочинної діяльності полягає у так званій схемі «Man in the middle», яка

виявляється у розміщенні в українському сегменті мережі «Інтернет» оголошень спрямованих на українську аудиторію, в яких пропонується здійснити обмін готівкових грошових коштів на криптовалюту у обмінних пунктах на всій території України. При цьому, шляхом використання засобів соціальної інженерії зловмисники вживають заходів, які призводять до того, що коли громадяни України прибувають для здійснення обмінної операції до обмінного пункту на території України ними особисто повідомляється як гаманець отримання криптовалюти за результатом обмінної операції - гаманець зловмисника, який надається зловмисником заздалегідь до здійснення валюто-обмінної операції. У такому випадку, потерпіла особа, громадянин України після передачі готівки до обмінного пункту отримує криптовалюту не на власний електронний гаманець, а на гаманець зловмисника, при чому гаманець зловмисника сама потерпіла особа вказує як власний, про що надає відповідні розписки до обмінного пункту. Таким чином, після передачі готівки, грошові кошти у вигляді криптовалюти надходять на гаманець зловмисника та привласнюються останнім.

В наступному, з метою унеможливлення виявлення та встановлення осіб зловмисників, останні вживають заходи спрямовані на маскування та анонімізацію криптовалютних транзакцій, які спрямовані на переведення незаконно отриманих криптовалютних активів у легальний вигляд, їх легалізацію та відмивання. З цією метою використовуються сторонні сервіси, так звані «міксери криптовалют», свап- сервіси та інші заходи, які дозволяють максимально анонімізувати транзакції криптовалюти та здійснити її відмивання та легалізацію. Одним із дієвих заходів які вжиті зловмисниками є купівля за отриману у шахрайський спосіб криптовалюту, криптовалюти «Монеро», блокчейн якої передбачає максимальну анонімність та закриті транзакції і їх не відображення у відкритій блокчейн мережі, що не дозволяє без наявності спеціальних ключів здійснити аналіз наступного розподілу викрадених

активів між учасниками злочинної групи.

Встановлено, що на теперішній час за результатом проведення вказаних системних злочинних дій вказаною злочинною групою осіб отримано від громадян України у шахрайський спосіб криптовалюти на загальну суму більше 2.5 млн USDT, які були легалізовані та відмиті у той чи інший вказаний вище спосіб. Кількість потерпілих по

всій території України перевищила більше 100 осіб.

Так, за результатом проведення аналізу криптовалютних транзакцій з криптовалютними активами, якими заволоділа вказана група у шахрайський спосіб встановлено причетність до вказаної злочинної діяльності наступних осіб 1. Громадянин Республіки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , 26.04.2024 16:18:58 - 193.32.127.219, 11.01.2024 14:04:35 - 31.206.207.111, 11.01.2024 14:02:03 - 138.199.6.225, використовує Apple, iPhone 13 Pro Max, iOS 17.2.1. Громадянин російської федерації ОСОБА_5 (рос.), ІНФОРМАЦІЯ_5 використовує номер мобільного телефону НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 . Можливі інші номери мобільних телефонів -1

Крім цього, відповідно до інформації про транзакцію ІНФОРМАЦІЯ_7 було відправлено на віртуальний гаманець bc1qtdge9dsev2tp9g7yjggrru5psex6u066hgfw6m 2024-04-05 в 21:04:47 UTC.

Відповідно до інформації отриманої від криптобіржі WhiteBIT, адреса гаманця bc1qtdge9dsev2tp9g7yjggrru5psex6u066hgfw6m - це холодний транзитний гаманець WhiteBIT, який використовується для автоматичних обмінних операцій. Досудовим розслідуванням встановлено, що ініціатором транзакції є особа, яка зареєстрована в системі ІНФОРМАЦІЯ_2 , IP-адрес: НОМЕР_2 . Деталі призупиненого біржового замовлення: от 0,1079 BTC до 56,05632 XMR (Monero) Адреса гаманця XMR (Monero) для зовнішньогоотримання: 44kPUv3veSe8DSFzT174tbGD8ot18bofjCi7tcJKu8RjENU2Cuf1UYvcmTpJ41xFtabKSgQaUrsX14qB3me9hAELK3EQJw1.

3 метою збереження викрадених крипто валютних активів та враховуючи правила обслуговування клієнтів криптовалютної біржі «Whitebit» виникла необхідність у отриманні ухвали на арешт коштів у тому числі у фіатних валютах та крипто валютних активах, які знаходяться на рахунках вказаних вище осіб.

Позиції учасників кримінального провадження

В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, через канцелярію суду надав заяву про розгляд клопотання без його участі, у зв`язку зі службовою завантаженістю. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Прокурор в клопотанні про арешт майна зазначив про розгляд даного клопотання проводити без виклику особи, у володінні якої знаходиться вказаний рахунок в порядку ч.2 ст. 172КПК України.

Клопотання про арешт майна, може розглядатися без повідомлення власника майна, відповідно до вимог ч.2 ст. 172 КПК України, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали

Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає необхідним клопотання задовольнити частково з наступних підстав.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення; одержані в результаті вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, або на яке було спрямоване кримінальне правопорушення, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено, а також відповідно до ч.2 ст.170 КПК з метою збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Розглядом клопотання не встановлено, що накладення арешту на це майно суперечитиме положенням ч. 4 ст. 173 КПК України.

Слідчий суддя зазначає, що у кримінальному провадженні існує два види інтересів суспільні інтереси, на захист яких спрямована система кримінальної юстиції та особисті інтереси підозрюваного, обвинуваченого, інших учасників кримінального провадження, які мають бути гарантовано захищені від неправомірних посягань.

Відповідно до ст. 22, 26 КПК України кримінальний процес являється змагальним і диспозитивним, що полягає у вільному подані учасниками процесу до суду доказів на підтвердження своєї позиції та захисту своїх інтересів.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно має значення для кримінального провадження, так як може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України, а тому клопотання про накладення арешту на вказане майно підлягає задоволенню.

Враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, з метою запобігання можливості передачі та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, слідчий суддя вважає доцільним накладення арешту фіатні та криптовалютні активи, які знаходяться на криптовалютних акаунтах вказаних вище осіб, зареєстрованій на криптовалютній біржі «Whitebit»

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись статтями 167,170-173 КПК України, слідчий суддя-

постановив:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на криптовалютні активи та грошові кошти, на криптовалютному акаунті bc1qtdge9dsev2tp9g7yjggrru5psex6u066hgfw6m, який використовувався для вчинення злочину, зареєстрований на криптовалютній біржі « ІНФОРМАЦІЯ_1 », та на який відбулась транзакція ed2103aafe49b848c33321784e8417aec6851f64f85510e1c214699c136faf315 на суму 0.1079 BTC, ініційована користувачем, який вказав при обміні адресу електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_8

Арешт майна може бути скасований у порядку, передбаченому ст. 174 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1