Справа № 752/2651/23
Провадження № 1-кс/752/6852/24
У Х В А Л А

01 листопада 2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , представника власника майна ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_6 , про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження № 0000248 від 25.03.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 191 КК України,

ВСТАНОВИВ:

22 серпня 2024 року до Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_6 про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження № 0000248 від 25.03.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190, ч.3 ст.15 ч.4 ст.190, ч.3 ст.191 КК України, а саме на вилучені в ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 майно, речі та цінності, а саме: кольє з металу жовтого та білого кольорів в коробці з біркою з написами «арт. 370069р., золото 585, розмір 45, маса 13,15 г, штрих-код 2 11, ціна 98 625 грн.»; браслет з металу жовтого кольору з біркою з написами «Браслет арт. 327030р, золото 585, розмір 17, маса 6,48г, штрих-код НОМЕР_1 »; каблучка з металу жовтого кольору з вставкою у вигляді перлини з біркою з написом «Каблучка арт. 141138, золото 585, розмір 18, маса 2,65 г, вставки: Куб. оксид. цирк 0,04 гр; Перлина культ. прісн: 1-0,63 гр, ціна 10 070»; грошові кошти у розмірі 12 700 (дванадцять тисяч сімсот) доларів США купюрами номіналом 100 доларів США; хрест з ланцюжком із металу жовтого та білого кольорів.

Клопотання прокурора обгрунтовується тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000248 від 25.03.2021 за ознаками к римінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190, ч.3 ст.15 ч.4 ст.190, ч.3 ст.191 КК України.

Досудовим розслідуванням серед іншого встановлено, що ОСОБА_4 , маючи умисел на заволодіння грошовими коштами клієнтів АТ «Ощадбанк», вступивши у попередню змову із ОСОБА_8 та ОСОБА_9 матеріали відносно якої виділені в окреме провадження та невстановленими досудовим розслідуванням особами, протягом травня 2023 року, вчинили заволодіння шляхом обману грошовими коштами в особливо великих розмірах, які зберігалися на поточному рахунку ОСОБА_10 , відкритому в АТ «Ощадбанк» за наступних обставин.

Так, 01.05.2023, у період часу з 18:35 год. до 20:15 год., ОСОБА_8 , використовуючи свій особистий логін «BARILKOAA», отримав доступ в інформаційних банківських системах АТ «Ощадбанк» до інформації стосовно клієнта банку ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме інформації щодо стану рахунків, паспортних даних та іншої персональної інформації, яку в подальшому скопіював з інформаційних банківських систем АТ «Ощадбанк». Після цього, ОСОБА_8 , ОСОБА_4 та ОСОБА_11 матеріали відносно якої виділені в окреме провадження, у травні 2023 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах, передали невстановленій досудовим розслідуванням особі для виготовлення підроблених документів, незаконно скопійовану з інформаційних банківських систем АТ «Ощадбанк» ОСОБА_8 інформацію стосовно клієнта банку ОСОБА_10 , а також фотознімок ОСОБА_9 матеріали відносно якої виділені в окреме провадження.

Після цього, невстановлена досудовим розслідуванням особа, у травні 2023 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, у невстановленому досудовим розслідуванням місці та при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах, використовуючи надані ОСОБА_8 , ОСОБА_4 та ОСОБА_11 матеріали відносно якої виділені в окреме провадження інформацію та фотознімки, виготовила офіційний документ - паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_10 , серії НОМЕР_2 , виданий 11.06.2016 Широківським РС ГУДМС України в Дніпропетровській області, у який було вклеєний фотознімок ОСОБА_9 .

Продовжуючи реалізацію спільного з ОСОБА_8 та ОСОБА_4 злочинного умислу направленого на заволодіння грошовими коштами, які зберігались на рахунку ОСОБА_10 , відкритому у АТ «Ощадбанк», отримавши підтвердження про наявність на рахунку ОСОБА_10 грошових коштів, ОСОБА_9 використовуючи підроблений паспорт громадянина України, виданий на ім`я ОСОБА_10 , звернулась до АТ «Ощадбанк», де їй на підставі підроблених документів було відкрито депозитний рахунок № НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_10 та видано банківську платіжну картку.

Після чого, ОСОБА_9 матеріали відносно якої виділені в окреме провадження, за попередньо узгодженим з ОСОБА_8 та ОСОБА_4 планом, у період часу з 17:26 год. 27.05.2023 до 18:06 год. 28.05.2023 здійснила операції з придбання в торгівельних мережах міста Києва ювелірних виробів та операції зі зняття готівки в банківських терміналах на суму 6 190 647 гривень.

Окрім зазначеного факту заволодіння грошовими коштами, які зберігались на рахунку ОСОБА_10 відкритому у АТ «Ощадбанк», за яким ОСОБА_8 , ОСОБА_4 та ОСОБА_9 повідомлено про підозру у даному кримінальному провадженні досліджується ще 5 фактів до вчинення яких можуть бути причетні ОСОБА_8 , ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , а саме: заволодіння грошовими коштами у розмірі 139 900 доларів США, які зберігались на картковому рахунку ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відкритому в АТ «Ощадбанк», що мало місце 23.10.2020; заволодіння грошовими коштами у розмірі 55 823,73 доларів США, які зберігались на картковому рахунку ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , відкритому в АТ «Ощадбанк», який помер 24.07.2016, що мало місце 19.11.2020; заволодіння грошовими коштами у розмірі 58 400 доларів США (2 135 606, 24 грн.), відкритому в АТ «Ощадбанк», які зберігались на картковому рахунку ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , що мало місце 26.04.2023; замаху на заволодіння грошовими коштами, які зберігались на картковому рахунку ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , відкритому в АТ «Ощадбанк», що мало місце 17.06.2023; заволодіння 5 000 гривень та замаху на заволодіння грошовими коштами у розмірі 108 635,16 доларів США та 6 941, 55 ЄВРО, які зберігались на картковому рахунку ОСОБА_16 , відкритому в АТ «Ощадбанк», що мало місце 18.09.2023.

29 травня 2024 року на підставі ухвали слідчого суді Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_17 від 22.05.2024 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 в ході якого було виявлено та вилучено ряд речей та грошових коштів.

Враховуючи, що вилучені в ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 грошові кошти та інше майно має значення для розслідування зазначеного кримінального провадження, постановою від 29.05.2024 вказані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні. Крім цього ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києві від ОСОБА_17 від 10.06.2024 на вилучені в ході обшуку речі накладено арешт.

Однак, 13.08.2024 ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_18 було частково скасовано накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києві від ОСОБА_17 від 10.06.2024 арешт, а саме скасовано арешт на: кольє з металу жовтого та білого кольорів в коробці з біркою з написами «арт. 370069р., золото 585, розмір 45, маса 13,15 г, штрих-код 2 11, ціна 98 625 грн.»; браслет з металу жовтого кольору з біркою з написами «Браслет арт. 327030р, золото 585, розмір 17, маса 6,48г, штрих-код НОМЕР_1 »; каблучку з металу жовтого кольору з вставкою у вигляді перлини з біркою з написом «Каблучка арт. 141138, золото 585, розмір 18, маса 2,65 г, вставки: Куб. оксид. цирк 0,04 гр; Перлина культ. прісн: 1-0,63 гр, ціна 10 070»; грошові кошти у розмірі 12 700 (дванадцять тисяч сімсот) доларів США купюрами номіналом 100 доларів США; хрест з ланцюжком із металу жовтого та білого кольорів.

Крім того прокурор зазначав, що у органу досудового розслідування є підстави вважати, що вказані ювелірні вироби можуть містити на собі відомості щодо обставин вчинення кримінальних правопорушень, а тому мають значення для встановлення всіх обставин кримінального провадження.

Крім цього, в ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 були вилучені грошові кошти у розмірі 12 700 (дванадцять тисяч сімсот) доларів США купюрами номіналом 100 доларів США.

18.06.2024 року, від потерпілого у даному кримінальному провадженні АТ «Ощадбанк» надійшов цивільний позов про відшкодування майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням шляхом стягення з підозрюваних у даному кримінальному провадженні матеріальної шкоди у розмірі 169 346 доларів США.

Враховуючи викладене, з метою збереження речових доказів, а також з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення прокурор просив накласти арешт на майно, яке було вилучено під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав викладених у ньому, просив задовольнити.

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 просив відмовити у задоволенні клопотання. Зазначав, що прокурор вже звертався з аналогічним клопотанням до слідчого судді, за результатами розгляду якого було накладено арешт. Однак, ухвалою слідчого судді зазначений арешт був скасований, з огляду на те, що прокурором не надано доказів, що арештоване майно відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України. Звертаючись з даним клопотанням прокурором не зазначено жодних обставин, які б обґрунтовували необхідність повторного накладення арешту.

Дослідивши зміст клопотання про арешт майна від 22.08.2024 року, слідчий суддя дійшла висновку, що воно дійсно ініційоване прокурором повторно з огляду на що необхідно зазначити наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики ЄЄСПЛ. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (рішення ЄСПЛ від 28.11.1999 р. у справі "Брумареску проти Румунії").

Юридична визначеність передбачає дотримання принципу остаточності рішення, недопустимості повторного розгляду вже раз вирішеної справи. Цей принцип полягає у тому, що жодна сторона не має права домагатися перегляду кінцевого і обов`язкового рішення тільки з метою нового слухання і вирішення справи. Повноваження судів вищої ланки переглядати рішення повинні використовуватися для виправлення судових помилок, помилок у здійсненні правосуддя, а не заміни рішень. Саме лише існування двох поглядів на один предмет не є підставою для повторного розгляду (рішення ЄСПЛ від 24.07.2003 р. у справі "Рябих проти Росії").

Вказаний принцип правової визначеності, як вказано у рішенні ЄСПЛ від 12.01.2016 р. у справі "Борг проти Мальти", також гарантує певну стабільність у правових ситуаціях і сприяє довірі суспільства до судів. Така довіра є однією з найважливіших складових існування держави, заснованої на верховенстві права.

При цьому, відхід від вказаного принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (рішення ЄСПЛ від 24.07.2003 р. у справі "Рябих проти росії", заява №52854/39). Зокрема, відступ від принципу правової визначеності є необхідним і виправданим у разі виявлення суттєвого недоліку попереднього провадження, який може вплинути на результат справи (рішення ЄСПЛ від 11.07.2017 р. у справі "Морейра Феррейра проти Португалії").

Відтак, за відсутності вагомих й непереборних обставин повторний розгляд та винесення у справі нового рішення судом, який щодо тих самих вимог тієї ж особи уже по суті висловив власну позицію, суперечитиме принципу юридичної визначеності.

Як убачається зі змісту повторного клопотання прокурора про арешт вилученого під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , воно обґрунтовується необхідністю, зокрема збереження його як речового доказу. Однак, зазначена мета накладення арешту вже була предметом оцінки слідчого судді, який скасував арешт накладений на майно, вилучене під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 . Відтак, посилання прокурора на необхідність арешту вилученого під час обшуку майна з метою його збереження як речового доказу не є новою підставою для його арешту.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що прокурором не наведено вагомих доказів та непереборних обставин, які не були розглянуті або досліджені слідчим суддею при постановленні ухвали від 13.08.2024 року у справі №752/2651/23 про скасування арешту, як не зазначено і жодних нових обставин, які б обґрунтовували необхідність повторного накладення арешту з метою збереження вилученого під час обшуку майна, як речового доказу.

Що ж стосується накладення арешту з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення слідчий суддя зазначає наступне.

Встановлено, що АТ «Державний ощадний банк України», як потерпілий в цьому кримінальному провадженні подав цивільний позов до ОСОБА_8 , ОСОБА_4 та ОСОБА_19 про відшкодування 169 346,00 дол США. майнової шкоди.

Прокурор у своєму клопотанні просить накласти арешт на майно вилучене за місцем проживання ОСОБА_4 , вказуючи на необхідність забезпечення цивільного позову, при цьому клопотання не містить обґрунтування щодо співмірності майна яке належить арештувати з розміром шкоди завданої саме підозрюваним ОСОБА_4 кримінальним правопорушенням у вчиненні якого підозрюється.

Відповідно до вимог закону, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог Кримінального процесуального кодексу України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в тому числі і арешт майна, має неухильно дотримуватися вимог закону.

Згідно ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Отже сукупність вказаних вище обставин свідчить про відсутність підстав для задоволення клопотання в частині накладення арещту з метою забезпечення цивільного позову.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що зі змісту клопотання про арешт вбачається, що 29.05.2024 на підставі ухвали Голосіївського районного суду м. Києва у даному кримінальному провадженні проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого вилучені речі та грошові кошти, які є предметом даного клопотання.

Тобто, з матеріалів доданих до клопотання вбачається, що грошові кошти, які вилучено у житловому приміщенні, яке використовує підозрюваний за адресою: АДРЕСА_1 , є тимчасово вилученим майном відповідно до ч. 7 ст.236 КПК України.

Відповідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Однак з клопотанням про арешт майна прокурор звернувся до слідчого судді лише 23.08.2024 року відповідно до штампу на першій сторінці клопотання, тобто з порушенням процесуального строку визначеного ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку матеріали клопотання не містять.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 171, 173, 309КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_6 , про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження № 0000248 від 25.03.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 191 КК України, вилучене під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 та ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 , залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1