печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000896 від 03.09.2022, про зміну запобіжного заходу відносно,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Угли, Сарненського району, Рівненської області, українця, громадянина України, раніше не судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5 , захисник ОСОБА_6 , підозрюваний ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

30.10.2024 прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про зміну підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу з домашнього арешту на особисте зобов`язання.

Обставиною, яка виникла після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу та підставою для зміни запобіжного заходу є закінчення граничного строку тримання під домашнім арештом, а тому враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, а також наявність заявлених ризиків, які не зменшилися, прокурор просить змінити підозрюваному запобіжний захід з домашнього арешту на особисте зобов`язання.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 посилаючись на обґрунтованість клопотання, просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_6 та підозрюваний ОСОБА_4 проти зміни запобіжного заходу на більш м`який не заперечували, однак клопотали про зміну раніше покладеного на нього обов`язку не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, враховуючи необхідність виконання трудових обов`язків в межах Київської області. Захисник окремо просила врахувати, що підозрюваний, запобіжний захід у виді домашнього арешту не порушував, належним чином виконує раніше покладені на нього процесуальні обов`язки.

Вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів відділу Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000896, у якому серед інших 02.05.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190 КК України.

03.05.2024 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під домашнім арештом. В подальшому цей строк було неодноразово продовжено, востаннє ухвалою слідчого судді від 24.09.2024 до 02.11.2024.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.07.2024 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до шести місяців, тобто до 02.11.2024. В подальшому цей строк було продовжено ухвалою слідчого судді від 28.10.2024 до десяти місяців, тобто до 02.03.2025.

Як вбачається з матеріалів клопотання міра запобіжного заходу у вигляді тримання під домашнім арештом була застосована до підозрюваного ОСОБА_4 з урахуванням тяжкості інкримінованого йому злочину, з врахуванням даних про його особу при наявності ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри, слідчий суддя зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Європейський Суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відомості, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вказаного злочину, підтверджуються матеріалами, доданими до клопотання.

Крім того, обґрунтованість цієї підозри раніше була предметом судового розгляду і знайшла своє об`єктивне підтвердження при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. З матеріалів провадження не вбачається, що з того часу виникли будь-які нові обставини, які б спростували обґрунтованість цієї підозри або причетність ОСОБА_4 до інкримінованого йому злочину.

Слідчий суддя вважає, що ризики, які були підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, об`єктивно продовжують існувати та для їх запобігання необхідним є застосування до останньої запобіжного заходу.

Водночас, слідчий суддя враховує, що застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту підозрюваний ОСОБА_4 не порушував, виконував покладені на нього обов`язки, що безумовно свідчить про належну процесуальну поведінку останнього.

Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

У зв`язку з викладеним, слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід у виді домашнього арешту, із забороною в період з 00:00 год. до 05:00 год. залишати місце проживання, підлягає зміні на більш м`який запобіжний захід, який може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 , а саме особисте зобов`язання.

Беручи до уваги, що досудове розслідування триває, заявлені ризики, які виправдовують застосування ОСОБА_4 запобіжного заходу не зменшилися, вважаю про наявність обґрунтованих підстав покласти на останню обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Водночас, враховуючи те, що клопотання прокурора не містить достатнього обґрунтування ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду, яке б надавало підстави обмежувати підозрюваного в пересуванні в межах Київської області задля виконання трудових обов`язків, з огляду на належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя вбачає можливим змінити покладений на підозрюваного обов`язок не відлучатись із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Підозрюваному ОСОБА_4 слід роз`яснити, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 194, 199, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора - задовольнити, змінити підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід з домашнього арешту на особисте зобов`язання, зобов`язавши останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, а також строком до 30.10.2024 виконувати наступні обов`язки:

- не відлучатись із Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками, потерпілим, підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали визначити до 30.10.2024.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7