Провадження № 1-в/686/897/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2024 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

засудженого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому дистанційному судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадження за клопотанням засудженого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України,

про звільнення від призначеного судом покарання,

встановив:

Вироком Нетішинського міського суду Хмельницької області від 26 травня 2022 року ОСОБА_4 засуджений за ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 357, ч. 1 ст. 70 КК України на 3 роки позбавлення волі, покарання відбуває в ДУ «Райківецька виправна колонія (№ 78)».

Засуджений ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про застосування до нього Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-IX (далі - Закон № 3886-IX), а фактично про звільнення від призначеного судом покарання.

В судове засідання представник установи виконання покарань не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, при вирішенні клопотання засудженого покладається на розсуд суду. У відповідності до ч. 5 ст. 539 КПК України суд розглядає справу за відсутності представника установи виконання покарань.

Заслухавши засудженого, який клопотання підтримав, думку прокурора, який проти задоволення клопотання заперечив, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 74 КК особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

09 серпня 2024 року набув чинності Закон № 3886-IX, яким внесено зміни до ст. 51 КУпАП (Дрібне викрадення чужого майна).

Положеннями ч. 1 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) передбачено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Частиною 2 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) установлено, що відповідальність за вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 51 КУпАП настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Аналіз указаних норм закону свідчить про те, що кримінальна відповідальність настає у випадку, якщо розмір такого майна перевищує розмір, установлений ст. 51 КУпАП, а саме 2 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Згідно з ч. 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн., крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Відповідно до вироку Нетішинського міського суду Хмельницької області від 26 травня 2022 року кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 185 КК України (продовжуваний злочин), ОСОБА_4 вчинив 05 лютого 2022 року.

Статтею 7 Закону України від 02 грудня 2021 року № 1928-IX «Про державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатної особи станом на 01 січня 2022 року встановлений у сумі 2481 грн. та відповідно 50 відсотків від його розміру становить 1240 грн. 50 коп.

Таким чином, з огляду на зміст положень Податкового кодексу України та Закону № 3886-IX на момент вчинення ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, розмір вартості викраденого майна, з якого настає кримінальна відповідальність за ст. 185 КК України, становив 2481 грн. (1240,5 х 2).

Як убачається з вироку суду ОСОБА_4 таємно викрав належне потерпілому майно (грошові кошти) на загальну суму 5411 грн. 46 коп., яка більша за розмір, з якого відповідно до Закону № 3886-IX та положень Податкового кодексу України настає кримінальна відповідальність на час вчинення правопорушення, а саме 2481 грн., тому вчинене ним діяння підпадає під кримінально каране діяння, передбачене Особливою частиною КК України.

Наведене вище свідчить про те, що ОСОБА_4 засуджений за діяння, караність якого законом не усунена, а тому підстав для його звільнення від призначеного судом покарання відповідно до ч. 2 ст. 74 КК України немає.

При цьому суд враховує висновок Верховного Суду про застосування відповідних частин статей 185, 190, 191 КК України з урахуванням положень Закону № 3886-IX, викладений у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 07 жовтня 2024 року у справі № 278/1566/21 (провадження № 51-2555кмо24).

Керуючись ст. 74 ч. 2 КК України, ст.ст. 537, 539 КПК України,

ухвалив:

В задоволенні клопотання засудженого ОСОБА_4 про звільнення його від призначеного вироком Нетішинського міського суду Хмельницької області від 26 травня 2022 року покарання - відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, а засудженим - в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали. Апеляційна скарга подається через Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя: