печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2024 року Печерський районний суд міста Києва у складі: слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001331 від 14.07.2023 року, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 06.02.2024 року на транспортний засіб - автомобіль «AUDI», моделі «S8», сірого кольору, VIN - НОМЕР_1 , р.н. НОМЕР_2 , 2012 р.в.

В обґрунтування клопотання зокрема зазначає, що зазначений транспортний засіб, згідно із свідоцтвом про реєстрацію серії НОМЕР_3 , належить ОСОБА_3 та він є його законним власником. ОСОБА_3 у даному кримінальному провадженні не має статус потерпілого та не має жодного відношення до вчинення кримінального правопорушення, експертні дослідження, необхідні для встановлення істини у кримінальному провадженні проведені, а отже в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба.

Учасники справи до судового засідання не з`явилися. Власник майна направив на адресу суду заяву щодо розгляду клопотання без його участі. Доводи клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Прокурор до судового засідання не з`явився з невідомих суду причин, будучи належним чином повідомленим про дату та час проведення судового засідання, про причини неявки не повідомив, заяв про розгляд клопотання без його участі на адресу суду не надходило.

З урахуванням положень ч. 2 ст. 172 та 26 КПК України, слідчий суддя розглянув вказане клопотання за відсутності сторін кримінального провадження.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Дослідивши клопотання, дослідивши додані до нього документи, слідчий суддя доходить висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Частиною 1ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, на підставі ч. 1ст. 174 КПК України, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні клопотання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження № 0001331 від 14.07.2023 року.

Прокурорами Печерської окружної прокуратури м. Києва здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у даному кримінальному провадженні.

Вказані обставини, а саме переоформлення невстановленими особами автомобілю марки ««AUDI», моделі «S8», сірого кольору, VIN - НОМЕР_1 , р.н. НОМЕР_4 , 2012 р.в., шляхом використання підроблених документів, на переконання органу досудового розслідування, відбувалися без участі власника ОСОБА_3 , внаслідок чого здійснено перереєстрацію із подальшою видачею свідоцтва серії НОМЕР_5 , на нового власника ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

06.02.2024 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва (справа № 757/5566/24-к) накладено арешт на транспортний засіб автомобіль «AUDI», моделі «S8», сірого кольору, VIN - НОМЕР_1 , р.н. НОМЕР_2 , 2012 р.в., зареєстрований на ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 із забороною використовувати та розпоряджатися даним транспортним засобом до прийняття законного рішення у кримінальному проваджені. .

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , видане ТСЦ8041, автомобіль марки «AUDI», моделі «S8», сірого кольору, VIN - НОМЕР_1 , 2012 р.в., належить ОСОБА_3 .

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

Так, встановлено, що на даний час у кримінальному провадженні досудове розслідування триває, проте будь-яких аргументів, які б свідчили про необхідність подальшої заборони користуватись даним транспортом, для виконання завдання кримінального провадження, прокурором не надано.

При вирішенні питання про можливість утримання речового доказу необхідно керуватись справедливою рівновагою між суспільним інтересом та правомірною метою, а також з вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання майна та забороні користування ним у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина, якої у даному випадку немає.

За таких обставин слідчий суддя вважає, що на даному етапі потреби досудового розслідування не виправдовують таке втручання у права та інтереси конкретної особи як володільця майна, а тому приходить до висновку про відсутність перешкод для передання арештованого майна у користування належного володільця.

Таке рішення виходить з позиції розумності та співмірності обмеження права власності, права користування та наслідків такого арешту.

Викладаючи мотиви прийнятого рішення, щодо обставин скоєного злочину та наявних доказів, слідчий суддя вважає за необхідне дотриматися балансу між мотивуванням судового рішення, що передбачено ч. 1 ст. 370 КПК України та недопустимістю розголошення відомостей досудового розслідування, що передбачено ст. 222 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ :

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001331 від 14.07.2023 року - задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 06 лютого 2024 року (справа № 757/5566/24-к) у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001331 від 14.07.2023 року, в частині заборони користування транспортним засобом - автомобілем «AUDI», моделі «S8», сірого кольору, VIN - НОМЕР_1 , р.н. НОМЕР_2 , 2012 р.в.

Передати власнику (володільцю) ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , за належністю на відповідальне зберігання автомобіль марки ««AUDI», моделі «S8», сірого кольору, VIN - НОМЕР_1 , р.н. НОМЕР_2 , 2012 р.в.

Попередити власника (володільця) майна ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 ,, на зберігання якого буде передано вищезазначене майно, про кримінальну відповідальність за незаконні дії щодо майна, на яке накладено арешт, передбачену ст. 388 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1