Справа № 225/1848/23
Провадження № 1-кп/206/277/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.10.2024 року Самарський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретареві ОСОБА_2 ,

прокурор ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро кримінальне провадження №0001736 від 28.04.2023 року за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

24.10.2024 року до суду надійшло клопотання журналіста видання «Ґрати» ОСОБА_6 . У своєму клопотанні ОСОБА_7 , просить суд, постановити ухвалу про надання дозволу на трансляцію судового процесу по справі №225/1848/234 за обвинуваченням ОСОБА_5 та забезпечивши трансляцію судових засідань технічними засобами Слов`янського міськрайонного суду на «YouTube» канал «Судова влада України» та на портал «Судова влада України» ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Своє клопотання обґрунтовує тим, що справу як суспільно важливу і стежить за її перебігом. Водночас, оскільки редакція розташовані у м. Києві, це ускладнює відвідання для журналістів Центру, тому просить організувати відео трансляцію на «YouTube» канал «Судова влада України».

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання.

Обвинувачена ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечувала проти задоволення клопотання.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Публічність провадження захищає особу від таємного правосуддя, на яке не поширюється суспільний контроль, вона також є одним із способів збереження довіри до судів. Прозорість та відкритість судового розгляду дозволяють втілювати право кожної особи на справедливий судовий розгляд. (серед інших, Рішення у справі Riepan проти Австрії від 14 лютого 2001 року, заява № 35115/97, параграф 27).

Обов`язок відкритості судового розгляду має винятки, які, в цілому, зводяться до випадків захисту інтересів неповнолітніх, захисту приватного життя сторін, а також у особливих обставинах, коли публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Такі винятки мають бути належно виправданими та залежати від обставин справи (Рішення у справі Welke та Biaіek проти Польщі від 15 вересня 2011 року, заява № 15924/05, параграф 74).

Згідно ч. 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» особи, присутні в залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, встановлених законом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду.

В кримінальному-процесуальному праві існує принцип гласності який закріплений у п.7 ч. 3 ст. 129 Конституції України, а також у ст. 20 КПК.

Гласність кримінального процесу полягає в тому, що, за загальним правилом, суд розглядає справи у відкритих засіданнях при громадянах, які не є учасниками процесу, при представниках засобів масової інформації, що мають вільний доступ до залу судового засідання.

Принцип гласності це закріплені у законі основні положення щодо порядку і меж доступу громадськості і окремих осіб до інформації про хід провадження у кримінальній справі та його результати.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд наголошує, що судовий розгляд даного кримінального провадження здійснюється з безумовним дотриманням принципів гласності та відкритості.

Відповідно до ч.6 ст. 27 КПК України кожен, хто присутній в залі судового засідання, може вести стенограму, робити нотатки, використовувати портативні аудіозаписуючі пристрої. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, транслювання судового засідання по радіо і телебаченню, а також проведення звукозапису із застосуванням стаціонарної апаратури допускаються на підставі ухвали суду, що приймається з урахуванням думки сторін та можливості проведення таких дій без шкоди для судового розгляду.

Таким чином слід зазначити, якщо судовий розгляд кримінального провадження має значний суспільний інтерес, допускається призначення проведення он-лайн трансляцій судових засідань в мережі Інтернет на «YouTube» каналі на веб-сторінці суду веб-порталу «Судова влада України», на підставі ухвали суду, що приймається з урахуванням думки сторін та можливості проведення таких дій без шкоди для судового розгляду.

Виходячи з тлумачення правової норми, закріпленої в ч. 6 ст. 27 КПК України, питання про призначення проведення он-лайн трансляцій судових засідань є правом суду, а не обов`язком, яке пов`язано із суддівським розсудом (дискреційними повноваженнями).

Поняття судової дискреції (судового розсуду) у кримінальному судочинстві охоплює повноваження суду (права та обов`язки), надані йому державою, обирати між альтернативами, кожна з яких є законною, інтелектуально-вольову владну діяльність суду з вирішення у визначених законом випадках спірних правових питань, виходячи із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин справи, даних про особу винного, справедливості й достатності обраного покарання тощо.

Підставами для судового розсуду є: кримінально-правові відносно-визначені та альтернативні; принципи права; уповноважувальні норми, в яких використовуються щодо повноважень суду формулювання «може», «вправі»; юридичні терміни та поняття, які є багатозначними або не мають нормативного закріплення,; оціночні поняття, зміст яких визначається не законом або нормативним актом, а правосвідомістю суб`єкта правозастосування.

Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема, у справі «Довженко проти України»), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів та меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів виходячи з відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права.

Це забезпечується, зокрема, відповідним обґрунтуванням обраного рішення у процесуальному документі суду тощо.

Слід зазначити, що легальне визначення терміну «суспільний інтерес» на нормативному рівні відсутнє, хоча суспільний інтерес являє собою гармонізований інтерес публічних і приватних осіб та може кваліфікуватися як суспільна користь, соціальний ефект від здійснення партнерства в будь-якій сфері права.

На суд покладається обов`язок у кожному конкретному випадку з`ясовувати, чи мав місце «суспільний інтерес» та чи є інформація суспільно необхідною.

Відповідно до частини 2 ст. 29 Закону України "Про інформацію", від 2 жовтня 1992 року№ 2657-XII, предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, тощо.

Суд вважає, що за даним судовим розглядом кримінального провадження значний суспільний інтерес не існує з огляду на те, що інформацією про резонанс кримінального провадження та наявність значного інтересу до неї, з урахуванням підстав, визначених ст. 29 Закону України "Про інформацію", від 2 жовтня 1992року № 2657-XII, суд не володіє.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Державна судова адміністрація України повідомила про функціонал для трансляції судових засідань листом №15-11450/23 від 27.09.2023. Йдеться мова про виконання пункту 4 рішення Ради суддів України від 30.08.2023 № 36 "Про організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади" державні підприємства "Інформаційні судові системи" та "Центр судових сервісів" (далі - Підприємства) за дорученням ДСА України здійснили заходи щодо відновлення процедури проведення онлайн-трансляцій судових засідань на каналі "Судова влада України", створеному на YouTube.

Здійснювати онлайн-трансляцію судового засідання можливо за умови дотримання таких правил:

1. Не пізніше ніж за три робочих дні до проведення судового засідання надіслати на адреси електронної пошти Підприємств та офіційний лист суду із заявкою на забезпечення проведення відеотрансляції судового засідання із зазначенням у ньому:

1) єдиного унікального номера справи;

2) інформації про справу (назва сторони в справі, суть позову, стаття обвинувачення тощо) - не більше 50 символів;

3) дати та часу, на які призначено засідання;

4) номер телефону та прізвище, ім?я та по батькові особи, відповідальної за технічне забезпечення трансляції в суді. Але до виконання зазначеного, секретар судового засідання разом з спеціалістом суду має здійснити заходів щодо тестування апаратури суду про можливість онлайн трансляції судових засідань.

Таким чином, задоволення клопотання неминуче призведе до чергового відкладення слухання справи, оскільки на забезпечення виконання ухвали знадобиться перерва для виконання вимог листа Державної судової адміністрації України про можливість онлайн трансляції по справах, які мають значний суспільний інтерес.

На теперішній час склад суду становить 9 суддів, хоча приміщення Самарського районного суду м. Дніпропетровська має тільки сім залів судового засідання з звуко-та відеозаписувальними технічними засобами, які забезпечують повне фіксування судового засідання, здійснення судового провадження у режимі відеоконференцзв`язку, що регламентовано положеннями Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та Кримінальним процесуальним кодексом.

Слід зазначити, що Рішенням Вищої ради правосуддя від 02 вересня 2024 року територіальну підсудність Дзержинського міського суду Донецької області було змінено - шляхом її передачі до Самарського районного суду міста Дніпропетровська, враховуючи неможливість зазначеним судом здійснювати правосуддя під час воєнного стану.

Наслідком цього стало те, що судді Самарського районного суду міста Дніпропетровська прийняли у своє провадження всі справи як ті що не розглянуті зазначеним судом, так ті які поступають у теперішній час: кримінальні; пов`язані з виконанням вироку; цивільні; адміністративного судочинства; справи про адміністративне правопорушення.

Це спричинило проведення всіма суддями Самарського районного суду міста Дніпропетровська всіх судових засідань, здійснення судового провадження, у режимі відеоконференцзв`язку, що вплинуло на велике навантаження трафіку.

Отже, враховуючи завдання кримінального судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, суд вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню.

Відмова в клопотанні ніяким чином не порушує гласність та відкритість судового провадження, відповідає меті судового провадження, що відбувається за правилами кримінального судочинства, сприяє завданням кримінального судочинства, своєчасному розгляду і вирішенню справ з дотриманням принципу розумності строків, не є обмеженням доступу до правосуддя.

Відсутність дозволу на трансляцію не позбавляє осіб, присутніх в залі судового засідання, проводити фотозйомку, відео- та аудіо запис без отримання окремого дозволу суду з урахуванням обмежень, встановлених законом відповідно до ч.4 ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Учасники судового провадження можуть отримати копію відеозапису судового засідання на електронному носії та висвітлити в засобах масової інформації хід судового процесу у обсязі котрий вважають за потрібно, що стосується також і осіб, присутніх в залі судового засідання, які проводили фотозйомку, відео- та аудіо запис без отримання окремого дозволу суду з урахуванням обмежень.

Керуючись ст. ст. 27, 369-372 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИТИ:

Відмовити в задоволенні клопотання журналіста видання «Ґрати» ОСОБА_6 про надання дозволу на трансляцію судового процесу по справі №225/1848/234 за обвинуваченням ОСОБА_5 та забезпечивши трансляцію судових засідань технічними засобами Слов`янського міськрайонного суду на «YouTube» канал «Судова влада України» та на портал «Судова влада України» ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Ухвала оскарженню не підлягає, а заперечення можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, яким закінчується судовий розгляд кримінального провадження.

Судді: ОСОБА_1