У Х В А Л А

Іменем України

Справа № 285/3846/24

провадження № 1-кс/0285/958/24

24 липня 2024 року м. Звягель

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючої слідчої судді………... ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання....... ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора……………………...... ОСОБА_3 ,

підозрюваного............................... ОСОБА_4 ,

захисника....................................... ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду

клопотання слідчого Слідчого відділу Звягельського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області,

погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

по матеріалам досудового розслідування, внесеного 07.07.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000677,

відносно підозрюваного: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

уродженця м Дніпродзержинськ Дніпропетровської області,

громадянина України,

який зареєстрований в АДРЕСА_1 ,

проживає в АДРЕСА_2 ,

військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 ,

за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий 23.07.2024 звернувся до суду з клопотанням про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, а також наявністю ризиків, передбачених п.п.1,3,4, 5 ч.1 ст.177 КПК. Зазначив, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, суду з метою уникнення відповідальності, шляхом зміни місця свого проживання, оскільки він є військовослужбовцем та в умовах військового стану може бути направлений для проходження військової служби до іншого регіону держави, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, так як має не погашену судимість, та може перешкоджати слідству.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник просили відмовити в задоволенні клопотання, при цьому свою причетність до подій, які мали місце 07.07.2024 ОСОБА_4 не заперечив, зазначивши, що наніс тілесні ушкодження загиблому, захищаючи його дружину від нього, яку він бив. Наміру переховуватись не мав і не має, нікуди не втікав, хоче з`ясувати істину в справі.

Адвокат зазначив, що прокурором не доведений жоден із ризиків, підозрюваний на усі виклики слідчого і суду з`являвся, має сім`ю і доньку та зацікавлений у допомозі слідству.

Розглянувши подане клопотання та додані до нього додатки, заслухавши пояснення учасників судового процесу, суд приходить наступного висновку.

Право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які визначено в законі, з дотриманням конституційних гарантій захисту прав і свобод людини та громадянина.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, перелік яких визначено ст.177 КПК України та не підлягає розширеному тлумаченню.

Ізоляційний запобіжний захід завжди може бути виправданий, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Ст.177 КПК України детально описує ризики, які можуть виправдати ізоляцію особи від суспільства. Метою застосування (продовження) запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Встановлено, що в провадженні органу досудового розслідування перебуває кримінальна справа по матеріалам досудового розслідування №0000677 від 07.07.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.121 ККУ.

Так, 07.07.2024 близько 00:00 год ОСОБА_4 поблизу будинку АДРЕСА_3 , на ґрунті раптово виниклої сварки з ОСОБА_6 , наніс йому тілесні ушкодження, від яких він, не приходячи до свідомості, помер 09.07.2024.

В рамках зазначеного кримінального провадження ОСОБА_4 19.07.2024 вручено повідомлення про підозру.

Обґрунтованість підозри є важливим критерієм та підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження. Так, ч.3 ст.132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведуть, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Кримінальний процесуальний закон визначає конкретний перелік заходів забезпечення кримінального провадження, які можуть бути застосовані задля досягнення дієвості цього провадження. До вказаних заходів належать, зокрема, запобіжні заходи, жоден із яких не може застосовуватися без доведення обґрунтованості підозри щодо вчинення кримінального правопорушення.

Виходячи з положень ч.5 ст.9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Тобто, обґрунтованість підозри містить два аспекти. Перший стосується питання вчинення кримінального правопорушення, а другий доведення обставин, які за розумного неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до вчинення кримінального правопорушення. Разом з тим, доведення обставин, викладених в повідомленні про підозру, здійснюється наявними в матеріалах провадження доказами.

На даній стадії слідчий суддя не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення кримінального правопорушення. На підставі оцінки наданих матеріалів та сукупності отриманих слідством доказів у цій справі факт нанесення тяжких тілесних ушкоджень, які спричинили смерть потерпілого, є вірогідним та достатнім для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу.

Наявними в кримінальному провадженні відомостями підтверджується існування обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 злочину, за який законом може бути призначено покарання від 7 до 10 років позбавлення волі, що може бути підставою для застосування щодо нього заходів забезпечення кримінального провадження. Разом з тим вони підлягають більш ретельній перевірці шляхом проведення відповідних процесуальних та слідчих дій.

Прокурором в клопотанні зазначено про наявність ризику переховування (п.1 ч.1 ст.177 КПК) ОСОБА_4 від органів досудового розслідування і суд погоджується з ним, оскільки матеріалами справи підтверджено факт його самовільного залишення лікарні, як військовослужбовця. Водночас, решта ризиків, зокрема незаконного впливу на свідків (п.3 ч.1 ст.177 КПК), перешкоджання кримінальному провадженню (п.4 ч.1 ст.177 КПК) та вчинення іншого злочину (п.5 ч.1 ст.177 КПК), ґрунтуються на припущеннях та не знайшли свого підтвердження під час розгляду клопотання. Прокурором не вказано, в який спосіб та як саме підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню і вплинути на свідків. Непогашена судимість не може бути підставою для трактування такої обставини, як можливості вчинити ще один злочин. При цьому наявність кожного ризику повинно носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

З доданих до клопотання додатків слідує, що підозрюваний з`являвся до слідчого і суду за першою вимогою. Потерпіла, дружина загиблого ОСОБА_6 , надаючи покази слідчому вказала на протиправні дії відносно неї саме загиблого, який мав при собі ніж, і її прохання про допомогу у підозрюваного, який проходив повз.

Вважаю, що подане клопотання не повністю відповідає вимогам чинного законодавства, містить формальний виклад обставин, мотивоване тяжкістю правопорушення, за відсутності належного формування наявності процесуальних ризиків, які б переконливо підтверджували застосування виключно запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому, звертаю увагу, що сама по собі тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачення не можуть бути підставою для тримання особи під вартою, що слідує із усталеної практики Європейського суду з прав людини.

Існування ризиків негативної поведінки підозрюваного чітко не наведені, будь-яких даних, які б характеризували його особу, до клопотання не долучено, та прокурором належним чином не проаналізовано питання щодо можливості застосування альтернативного запобіжного заходу. Так, підозрюваний одружений, має півторарічну доньку, що свідчить про наявність у нього сталих родинних зв`язків.

Тягар доведення будь-яких обставин, що свідчать на користь застосування запобіжного заходу, завжди лежить на обвинувачеві, з чим в даному судовому засіданні останній не впорався та не зміг довести суду виняткових обставин, які б виправдовували обмеження права підозрюваного на свободу та свідчили б про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Відтак, з урахуванням сукупності даних про підозрюваного, вважаю, що адекватним запобіжним заходом, який зможе забезпечити виконання процесуальних рішень та належну його поведінку, може бути домашній арешт з встановленням заборони залишати місце проживання цілодобово.

Покладені на нього обов`язки, а також перебування під цілодобовим арештом суттєво зменшать ризики, на які послався слідчий у своєму клопотанні про обрання запобіжного заходу, та буде відповідати меті обраного запобіжного заходу.

Відтак, приймаючи до уваги ризик, щоіснує у даному кримінальному провадженні, та недоведеність прокурором решти ризиків, вважаю, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід задовольнити частково та застосувати до ОСОБА_4 цілодобовий домашній арешт, що полягає в забороні підозрюваному залишати житло за адресою в АДРЕСА_2 з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст.177, 184, 193, 194, 372, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 , заборонивши йому залишати вказане місце проживання вмежах строку досудового розслідування, тобто до 07.09.2024 включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:

прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою і повідомляти їх про зміну свого місця проживання;

утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.

Визначити строк дії даної ухвали до 07.09.2024 включно.

Роз`яснити ОСОБА_4 :

відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю;

у разі, якщо він, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до органу досудового слідства чи суду без поважних причин або не повідомить про причини своєї неявки, або порушить покладені на нього даною ухвалою обов`язки, слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до нього більш тяжкого запобіжного заходу.

Виконання ухвали доручити Звягельському районному відділу поліції Головного управління національної поліції в Житомирській області.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги на неї через Новоград-Волинський міськрайонний суд до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення або з дня отримання її копії.

Час проголошення повного тексту ухвали 17 год 24.07.2024.

Головуюча слідча суддя ОСОБА_1