Справа № 296/9623/24
УХВАЛА

Іменем України

18 жовтня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчої СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна, погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000493 від 21.06.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 368 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідча звернулася до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира з клопотанням в обґрунтування якого зазначає, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000493 від 21.06.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 368 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що службові особи однієї із лікувальних установ Житомирської області, за попередньою змовою між собою, вчиняють дії, направлені на вимагання та отримання у фізичних осіб неправомірної вигоди, за вчинення в їх інтересах дій, з використанням наданого їм службового становища.

Відповідно до матеріалів провадження встановлено, що лікар-невропатолог, член ЛЛК та ВЛК КНП «Житомирська багатопрофільна опорна лікарня» Новогуйвинської селищної ради ОСОБА_5 , за отримання певних медичних документів під час проходження ЛКК та подальшого прийняття рішення МСЕК, за попередньою змовою з невстановленими на даний час особами, вимагав та отримав неправомірну вигоду у ОСОБА_6 в розмірі 2000 доларів США.

В подальшому, 13.08.2024 ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК у його службовому кабінеті, де вилучено предмет неправомірної вигоди. 14.08.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 3 ст.368 КК України.

Окрім цього, в ході комплексу негласних слідчих (розшукових) дій відносно ОСОБА_5 , встановлено фактичні дані про вимагання та отримання останнім від осіб, неправомірної вигоди в розмірі 3000 доларів США, за прийняття рішення про видачу медичних документів під час проходження ЛЛК, щодо діагнозу останнім, який в подальшому став підставою визнання особи непридатним до військової служби в Збройних Силах України та отримання групи інвалідності, з метою безперешкодного перетину Державного кордону України.

В ході досудового розслідування встановлено, що до вчинення вказаного злочину можуть бути причетні ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які безпосередньо надавали неправомірну вигоду в розмірі 3000 доларів США ОСОБА_5 за прийняття рішення на користь ОСОБА_7 , яке в подальшому послугувало в перетині останні Державного кордону України.

У період часу з 10 год. 54 хв. по 11 год. 31 хв. 11.10.2024, на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомир №296/8857/24 від 24.09.2024 проведено обшук у транспортному засобі ОСОБА_8 , марки «BMW X 3» реєстраційний номер НОМЕР_1 , в ході якого виявлено та вилучено документи, які поміщено до спец. пакету №SUD2032419, а саме:

- оригінал витягу №69033-22052024 з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів на 1 арк.;

- копію тимчасового посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 , виданого на ім`я ОСОБА_7 на 1 арк.;

- оригінал довідки ВЛК №1167/12 від 30.05.2022, виданої на ім`я ОСОБА_7 на 1 арк.

11.10.2024 постановою слідчого СВ Житомирського РУП ОСОБА_3 вищезазначені документи визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, є обґрунтована необхідність застосування на цій стадії досудового розслідування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Підставою для накладення арешту на майно, є сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вони є доказами вчинення злочину із наведених у клопотанні обставин.

Метою накладення арешту відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення збереження речових доказів, арешт на які, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Старший слідчий в ОВС слідчого управління ГУНП в Житомирській області ОСОБА_9 подав до суду заяву в якій просить клопотання про арешт майна подане у рамках кримінального провадження №0000493 від 21.06.2024 розглядати без його участі, клопотання підтримує в повному обсязі (а.с.70).

Представник володільця майна ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_10 подав до суду заяву в якій просить клопотання про арешт майна ОСОБА_8 , яке було вилучене у ході проведення обшуку 11.10.2024 року на підставі ухвали слідчого судді, розглядати без участі ОСОБА_8 та її представника (а.с.71-72).

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до вимог ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності-також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Беручи до уваги викладене, обставини кримінального провадження, мету, підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, враховуючи, що вилучені речі можливо використати як речові докази у кримінальному провадженні та у випадку не накладення на них арешту можуть бути знищені, а також з метою встановлення істини у кримінальному провадженні та збереження вище вказаних речей, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання.

Керуючись ст.ст.131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене у ході проведення обшуку 11.10.2024 у транспортному засобі ОСОБА_8 , марки «BMW X 3» реєстраційний номер НОМЕР_1 , а саме, на наступні документи, які поміщено до спец. пакету №SUD2032419:

- оригінал витягу №69033-22052024 з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів на 1 арк.;

- копію тимчасового посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 , виданого на ім`я ОСОБА_7 на 1 арк.;

- оригінал довідки ВЛК №1167/12 від 30.05.2022, виданої на ім`я ОСОБА_7 на 1 арк.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала оскаржується безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1