Справа № 132/1805/24
Ухвала

Іменем України

29 листопада 2024 року м. Калинівка

Суддя Калинівського районного суду ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді цього суду ОСОБА_5 від розгляду її клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000222 від 09.06.2024 (справа № 132/1805/24, провадження № 1-кс/132/618/24),

ВСТАНОВИВ:

До Калинівського районного суду Вінницької області 27.11.2024 надійшла заява представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді цього суду ОСОБА_5 від розгляду її клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000222 від 09.06.2024 (справа № 132/1805/24, провадження № 1-кс/132/618/24), яку відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.11.2024 передано для розгляду судді ОСОБА_1 .

Згідно із цією заявою у провадженні слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_5 знаходиться на розгляді справа № 132/1805/24, провадження № 1-кс/132/618/24, за клопотанням власника майна ОСОБА_3 , поданим через свого представника адвоката ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, який було накладено на підставі ухвали від 13.06.2024, постановленої цим же слідчим суддею ОСОБА_5 у справі № 132/1805/24, провадження № 1-кс/132/259/24, за клопотанням старшого слідчого СВ відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_7 , про арешт майна у кримінальному проваджені, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000222 від 09.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Відповідно до п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він особисто заінтересований в результатах провадження, а також за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Наразі саме вказані обставини викликають у власника майна та його представника сумніви у неупередженості слідчого судді ОСОБА_5 , який під час розгляду клопотання старшого слідчого ОСОБА_6 про арешт майна 13 червня 2024 року умисно чи внаслідок недбалості допустив грубі та очевидні порушення загальних засад кримінального провадження, а саме: 1. істотне порушення норм процесуального права під час здійснення правосуддя, що унеможливило реалізацію учасниками судового процесу наданих їм процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (незастосування ч. 1 ст. 172 КПК України та безпідставне застосування ч. 2 ст. 172 КПК України); 2 порушення засад гласності і відкритості судового процесу; 3. порушення засад рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; 4. перешкоджання реалізації прав учасників судового процесу, а саме власника майна, щодо якого вирішувалось питання про арешт.

Вищеперелічені порушення допущені слідчим суддею під час вирішення питання про арешт майна у справі № 132/1805/24, провадження № 1кс-132/259/24, є підставами для притягнення судді до дисциплінарної відповідальності в порядку дисциплінарного провадження відповідно до ч. 1 ст. 106 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Про зазначені обставини прямо йде мова у клопотанні про скасування арешту майна, яке має розглядатися 27.11.2024 цим же слідчим суддею ОСОБА_5 .

Наразі про вище перелічені порушення підготовлена дисциплінарна скарга щодо слідчого судді ОСОБА_8 та суддів Вінницького апеляційного суду, які безпідставно відмовили у задоволенні апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді ОСОБА_5 від 13.06.2024 у справі № 132/1805/24, провадження № 1кс-132/259/24, про арешт майна. Вказана дисциплінарна скарга найближчим часом буду подана до Вищої ради правосуддя.

Крім того, слідчий суддя ОСОБА_5 перешкоджав представнику власника майна адвокату ОСОБА_4 22 липня 2024 року ознайомитися в приміщенні канцелярії Калинівського районного суду Вінницької області з матеріалами справи № 132/1805/24, провадження № 1кс-132/259/24, про арешт майна, стверджуючи, що таке ознайомлення можливе лише з дозволу старшого слідчого ОСОБА_6 та вимагаючи від мене (через працівників канцелярії) підтвердження наявності у мене такого дозволу. Зазначене є протиправним перешкоджанням роботі адвоката, а вимога дозволу слідчого на ознайомлення з матеріалами судового провадження учасника цієї справи не передбачена ні жодним законом, ні жодним підзаконним актом. Відтак, справу представнику власника майна спочатку дали, потім відбирали на тривалий час, кудись з нею з канцелярії суду відлучалися, що з матеріалами справи відбувалося поза межами канцелярії - невідомо, потім через певний час надали матеріали для ознайомлення, пославшись на те, що слідчий таке ознайомлення дозволив!!! При цьому кому саме слідчий надав такий дозвіл, хто з ним комунікував у позапроцесуальний спосіб щодо дозволу, у якій формі було надано слідчим дозвіл суду на ознайомлення с матеріалами судового провадження учасником справи або його представником - залишається таємницею за сімома замками. Вказаний випадок свідчить проте, що слідчий суддя ОСОБА_5 не є самостійною процесуальною особою, а є залежним від дій та рішень слідчого та діє в інтересах сторони обвинувачення.

Розгляд заяви представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді цього суду ОСОБА_5 призначено до розгляду у судовому засіданні о 11:40 29.11.2024. Повідомлені належним чином учасники провадження в судове засідання не з`явилися, відомостей про причини їх неявки не надходило.

Вивчивши заяву про самовідвід, дослідивши матеріали справи, суддя дійшов до наступного висновку.

Перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу, визначено ст. ст. 75, 76 КПК України.

Відповідно до п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно із ч.ч. 1, 2, 5 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим.

Частиною 5 ст. 9 КПК України встановлено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року, визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) звертає увагу, що безсторонність (неупередженість) суду в сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто, чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (i) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом установлення того, чи забезпечував сам суд та серед інших аспектів його склад достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

У рішенні у справі «Кіпріану проти Кіпру» ЄСПЛ констатовано, що між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій).

У деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»). У цьому сенсі навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії») (Постанова колегії суддів першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 17 вересня 2019 року, справа №277/599/15-к).

Відповідно до пункту 81 рішення ЄСПЛ «Салов проти України» «неупередженість» у сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді в конкретній справі тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію, тобто чи були в суді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу.

Згідно пунктів 2.1, 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, при виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Статтею 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого Рішенням XХ чергового з`їзду суддів України 18.09.2024, встановлено, що суддя заявляє самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законом. У разі виникнення сумнівів у судді щодо його неупередженості у результаті розгляду справи суддя має право заявити самовідвід. Суддя не повинен зловживати правом на самовідвід.

Як вбачається із поданої заяви про відвід, адвокат ОСОБА_4 вважає, що наявні обставини, які викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності слідчого судді ОСОБА_5 , викладені у клопотанні представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна автомобіля «JEEP GRAND CHEROKEE», державний номерний знак НОМЕР_1 , накладеного ухвалою слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_5 від 13.06.2024 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000222 від 09.06.2024 (справа № 132/1805/24, провадження № 1-кс/132/618/24).

Згідно із ухвалою слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_5 від 13.06.2024 задоволено клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000222 від 09.06.2024, накладено арешт на тимчасово вилучене майно у цьому провадженні, а саме: на автомобіль марки «Jeep Grand Cherokee», державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_3 , та автомобіль марки «Daewoo Lanos», державний номерний знак НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_9 . Цією ухвалою постановлено вказані автомобілі зберігати на майданчику для тимчасового тримання транспортних засобів відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області.

Згідно із клопотанням представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна автомобіля «JEEP GRAND CHEROKEE», державний номерний знак НОМЕР_1 , вказаною ухвалою слідчого судді ОСОБА_5 арешт на цей автомобіль накладено необґрунтовано, зокрема: власник майна ОСОБА_3 не був присутній під час розгляду слідчим суддею клопотання слідчого про арешт цього автомобіля, у судове засідання не викликався; надані старшим слідчим матеріали не містять складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, фактично мало місце адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП, де ОСОБА_3 є потерпілим, а ОСОБА_9 правопорушником; в матеріалах клопотання старшого слідчого про арешт майна не вказано, що ОСОБА_3 допустив би якесь порушення правил безпеки дорожнього руху; всупереч зазначеній у клопотанні слідчого інформації дружина ОСОБА_3 ОСОБА_10 не робила жодної заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, відсутнє підтвердження щодо госпіталізації до лікувального закладу водія іншого автомобіля ОСОБА_9 та отримання ним будь-яких трав за наслідками ДТП; до клопотання не додано процесуального рішення на підтвердження повноважень старшого слідчого ОСОБА_6 у вказаному кримінальному провадженні; допит ОСОБА_3 насправді відбувався у якості свідка в інший час, ніж зазначено у протоколі тощо.

Отже, зі змісту цього клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 вбачається, що нею наведено обставини, які зводяться до незгоди з процесуальним рішенням слідчого судді ОСОБА_5 у справі щодо накладення арешту на майно у кримінальному провадженні.

Водночас ухвала слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_5 від 13.06.2024 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000222 від 09.06.2024 (справа № 132/1805/24, провадження № 1-кс/132/259/24), була предметом розгляду Вінницьким апеляційним судом за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_4 із зазначенням тих же обставин, що наведені у вказаному вище клопотанні про скасування арешту майна.

За результатами розгляду цієї апеляційної скарги ухвалою Вінницького апеляційного суду від 06.08.2024 апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_5 від 13.06.2024 про накладення арешту на майноу кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000222 від 09.06.2024, без змін.

Також у заяві представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 вказано, що він перешкоджав представнику власника майна адвокату ОСОБА_4 22.07.2024 ознайомлюватися в приміщенні канцелярії Калинівського районного суду Вінницької області з матеріалами справи № 132/1805/24, провадження № 1-кс/132/259/24, про арешт майна, стверджуючи, що таке ознайомлення можливе лише з дозволу старшого слідчого ОСОБА_6 . На думку адвоката це є протиправним перешкоджанням роботі адвоката, вимога дозволу слідчого на ознайомлення з матеріалами судового провадження учасника цієї справи не передбачена жодним законом і підзаконним актом.

Однак, ці доводи адвоката щодо безпідставного зволікання у наданні матеріалів представнику учасника провадження суперечать її ж твердженню у вищевказаних клопотаннях, апеляційній скарзі та заяві щодо відводу судді про те, що ОСОБА_3 не був присутній під час розгляду слідчим суддею клопотання старшого слідчого про арешт його автомобіля і у судове засідання навіть не викликався. При цьому, положеннями ст. 222 КПК України встановлено, що відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. Незаконне розголошення відомостей досудового розслідування тягне за собою кримінальну відповідальність, встановлену законом.

Більш того, ОСОБА_4 в заяві зазначено, що їй все ж було надано відповідні матеріали справи і вона з ними ознайомилася.

В контексті розгляду вищенаведених доводів, необхідно зауважити, що можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.

З практики ЄСПЛ особиста безсторонність суду, що означає відсутність упередженості або прихильності, презюмується, поки не надано доказів протилежного. При ухваленні рішення про те, чи є законна підстава побоюватися, що конкретний суддя або склад суду проявили недостатню неупередженість, думка відповідної особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи може це побоювання бути об`єктивно обґрунтованим (рішення у справах «Білуха проти України», «Веттштайн проти Швейцарії», «Мікалеф проти Мальти»).

Незалежність і об`єктивність судді в кожній справі забезпечується, серед іншого, закріпленням чіткого переліку підстав для відводу судді від участі у справі.

Разом з тим, відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити посилання на конкретні обставини, що об`єктивно можуть свідчити про упередженість судді та бути підтверджені відповідними доказами.

Розглядаючи заявлені доводи для відводу, суддя виходить із того, що при визначенні існування у даній справі законних підстав сумніватися в неупередженості судді ОСОБА_5 , позиція заявника, який заявляє відвід має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому має наявність фактів, що дають можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Сумнів в неупередженості судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, зміну його складу.

На переконання суду, у цьому конкретному випадку не встановлено обставин, які б викликали розумний, об`єктивно обґрунтований сумнів в неупередженості судді ОСОБА_5 під час розгляду вказаного вище клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна.

Обставини, на які посилається представник заявника у поданій нею заяві про відвід судді ОСОБА_5 , як на підстави відводу судді, не свідчать про його упередженість.

Окрім цього, на переконання судді, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, не може бути підставою для відводу.

Отже, оскільки заявлений відвід судді не містить викладу обставин, підтверджених відповідними та належними доказами, які б достовірно свідчили про наявність підстав, передбачених ст.ст. 75-76 КПК України, та обґрунтованих доводів про упередженість судді ОСОБА_5 , суддя дійшов висновку, що заява про відвід судді ОСОБА_5 є безпідставною.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75-79, ст. ст. 80-82, 372 КПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді цього суду ОСОБА_5 від розгляду її клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000222 від 09.06.2024 (справа № 132/1805/24, провадження № 1-кс/132/618/24), відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя