Справа № 487/7748/24
Провадження № 1-кс/487/4804/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.09.2024 року Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Миколаєва клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001542 від 04.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України про накладення арешту на майно

ВСТАНОВИВ:

05.09.2024 року слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням, погодженим із прокурором Каховської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_4 в рамках здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення, відомості про вчинення якого 04.09.2024 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001542 звернулася до слідчого судді із клопотанням, у якому просила накласти арешт на майно, що перебуває у приватній власності підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на 1/1 частки будинку, загальною площею 80,2 (кв.м), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , з метою заборони на його відчуження, розпорядження та користування майном.

Слідчий до судового засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, клопотання підтримала у повному обсязі та просила його задовольнити.

В судовому засіданні власник майна був відсутній. Його неприбуття, згідно положень частини 1 статті 172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання, матеріали, якими прокурор мотивував його доводи, слідчий суддя дійшов наступного.

Слідчим управлінням ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001542 від 04.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, громадянка України ОСОБА_5 , не пізніше 10.09.2023, більш точної дати досудовим розслідуванням не встановлено, у порушення порядку, встановленого Конституцією України та Законами України, перебуваючи на тимчасово окупованій частині Каховського району Херсонської області, добровільно подала свою кандидатуру та набула статусу кандидата в депутати від всеросійської політичної партії «єдина росія» для подальшої участі у виборах депутатів до представницького органу влади держави-агресора рф - «ради депутатів Каховського муніципального округу І скликання».

Відповідно до рішення «Каховської територіальної виборчої комісії» від 10 вересня 2023 року №12/57 «Про результати виборів депутатів ради депутатів Каховського муніципального округу І скликання» ОСОБА_5 обрана депутатом «ради депутатів Каховського муніципального округу І скликання» за списком політичної партії «єдина росія».

У подальшому, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи на тимчасово окупованій території м. Каховка Херсонської області, прийняла участь у проведенні сесії незаконного органу влади держави-агресора рф - «ради депутатів Каховського муніципального округу» як депутат від політичної партії російської федерації «єдина росія», де була обрана членом постійної комісії по земельним питанням та сільському господарству «ради депутатів Каховського муніципального округу».

Рішенням «ради депутатів Каховського муніципального округу» від 14.06.2024 № 72 повноваження ОСОБА_5 як депутата «ради депутатів Каховського муніципального округу» достроково припинені.

Отже, громадянка України ОСОБА_5 добровільно була обрана депутатом до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території Каховського району Херсонської області, а саме «ради депутатів Каховського муніципального округу І скликання» за списком всеросійської політичної партії «єдина росія», обов`язки якого виконувала з 10.09.2023 по 14.06.2024.

Таким чином, громадянка України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у колабораційній діяльності, а саме добровільному обранні до незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території.

27 серпня 2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Балта Одеської області, українки, громадянки України, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимій, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, а саме у добровільному обранні громадянина України до незаконних органів влади, створених на тимчасово окупованій території.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно ОСОБА_5 , є власником будинку, загальною площею 80,2 (кв.м), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил КПК України.

Відповідно ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

З клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 КПК України. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання (ч.ч. 1, 2 ст. 171 КПК України).

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженню; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи те, що санкції ч. 5 ст. 111-1; ч. 2 ст. 111 КК України передбачає покарання у вигляді конфіскації майна, у кримінальному провадженні є підстави, передбачені ст. 170 ч. 2 п. 3 КПК України для накладення арешту на майно підозрюваної ОСОБА_5 .

Вказане у своїй сукупності свідчить про обґрунтованість клопотання та наявність достатніх підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаних у клопотанні речей.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 132, 170-172 Кримінального процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Накласти арешт на майно, що перебуває у приватній власності підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на 1/1 частку будинку, загальною площею 80,2 (кв.м), який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною його відчуження та розпорядження.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення відповідно до пункту 9 частини 1 статті 309 Кримінального процесуального кодексу України.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, інший власник майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1