Провадження № 1-кс/554/7427/2024
У Х В А Л А

15 липня 2024 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтава клопотання адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу, застосованого щодо підозрюваної ОСОБА_6 в кримінальному провадженні № 0000067 від 10 березня 2020 року,

в с т а н о в и в :

Захисник підозрюваної ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді із клопотанням про зміну запобіжного заходу.

Обґрунтовуючи клопотання зазначив, що 08 травня 2024 року ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави щодо ОСОБА_6 було застосовано запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 2110 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 6400616 грн.

На переконання захисника, наразі існують підстави для зміни цього запобіжного заходу. Свою позицію захисник обґрунтовує тим, що: органами досудового розслідування було змінено правову кваліфікацію кримінального правопорушення в рамках якого здійснюється досудове розслідування, внаслідок чого, на його переконання, змінилися обставини, за яких було застосовано запобіжний захід; відсутні ризики, передбачені статтею 177 КПК України; дані про особу підозрюваної, яка має постійне місце проживання в АДРЕСА_1 , перебуває в цивільному шлюбі з ОСОБА_7 , має на утриманні неповнолітню дитину, до кримінальної відповідальності притягується вперше, характеризується позитивно, а також на її процесуальну поведінку, порушень якої остання не допускала та за кожною вимогою з`являлася до слідчого та слідчого судді; визначений ухвалою слідчого судді розмір застави є непомірним для ОСОБА_6 та її сім`ї, оскільки все майно останньої наразі арештоване; запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби буде цілком достатнім для виконання нею своїх процесуальних обов`язків.

Зважаючи це, адвокат ОСОБА_5 просить змінити ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 6400616 грн на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 22 до 06 години.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 та підозрювана ОСОБА_6 , кожен окремо, підтримали подане клопотання. Захисник зазначив, що розмір застави останньою до цього часу не внесений, так як він є надмірним для неї та ніяким чином не співвідноситься з її матеріальним станом. Наголосив на тому, що все майно ОСОБА_6 наразі перебуває під арештом.

Прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 , кожен окремо, заперечували проти задоволення клопотання сторони захисту.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання й додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку про відмову в його задоволенні, виходячи з такого.

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Полтавській області 10 березня 2020 року розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000067.

02 травня 2024 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 289 КК України.

08 травня 2024 року ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави щодо ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 2110 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 6 400 616 грн.

20 травня 2024 року ОСОБА_6 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 194, ч. ч. 2 і 4 ст. 189, ч. 3 ст. 206-2, ч. 2 ст. 209 КК України.

11 липня 2024 року ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 206-2, ч. 2 ст. 209 КК України.

На момент даного судового розгляду застава у визначеному ухвалою слідчої судді розмірі ОСОБА_6 не внесена.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою (ч. 3 ст. 176 КПК України).

Водночас слід зазначити, що за мірою зростання суворості запобіжний захід у вигляді застави, що застосований до ОСОБА_6 , є менш суворим, аніж домашній арешт, про зміну на який просить адвокат.

Згідно з ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 201 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказують детектив та прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Поряд із цим, згідно з ч. 5 ст. 201 КПК України слідчий суддя має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею.

Співставивши обставини, зазначені у клопотанні про зміну запобіжного заходу з обставинами, які розглядалися під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Як було вказано вище, однією із обставин, якою захисник обґрунтовує клопотання, є непомірність для ОСОБА_6 та її сім`ї розміру застави, визначеної ухвалою слідчого судді. Між тим, слідчий суддя зазначає, що згідно ухвали слідчої судді від 08 травня 2024 року у справі № 554/11261/20 (провадження № 1-кс/554/5260/2024) питання співмірності розміру застави із доходами ОСОБА_6 , її майновим статком та наявністю у власності нерухомого майна було предметом розгляду слідчої судді, яка оцінивши фінансовий стан підозрюваної, дані про її особу, а також обставини цього кримінального провадження та наявність доведених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, дійшла до висновку про необхідність визначення застави у розмірі 2110 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 6 400 616 грн. Отже, доводи захисника щодо непомірності для підозрюваної ОСОБА_6 розміру визначеної їй застави, були предметом розгляду слідчого судді. Нових обставин, які виникли після постановленої 08 травня 2024 року ухвали, адвокатом в цьому аспекті не наведено. В даному контексті слід зазначити й про те, що арешт на майно ОСОБА_6 , зокрема корпоративні права та земельні ділянки, було накладено ухвалою від 03 травня 2024 року (справа № 554/11261/20, провадження № 1-кс/554/5206/2024), тобто на момент вирішення питання про застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу, належне їй майно вже було арештованим.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що перегляд запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту не може відбуватися шляхом оцінки обґрунтованості самих підстав застосування запобіжного заходу та перегляду висновків, які були покладені в основу рішення слідчого судді раніше, оскільки така оцінка здійснюється в межах апеляційного перегляду ухвали та при продовженні строку дії запобіжного заходу. Водночас, зміна запобіжного заходу передбачає виникнення, після постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу, нових обставин, які безпосередньо можуть вплинути на висновок про наявність обґрунтованої підозри або свідчать про зміну, зменшення чи збільшення встановлених ризиків кримінального провадження та/або впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Слідчий суддя вважає, що новими обставинами є обставини, що виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення, а тому не могли бути враховані слідчим суддею при його ухваленні.

Ще одним аргументом захисника на користь зміни запобіжного заходу є те, що, на його переконання, відсутні ризики, передбачені статтею 177 КПК України. Однак, ці питання також були предметом розгляду слідчим суддею під час вирішення клопотання про застосування запобіжного заходу. За наслідками з`ясування цих питань, слідчий суддя встановив існування ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4 і 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Даних, які б свідчили про зменшення цих ризиків або те, що вони наразі взагалі перестали існувати, слідчим суддею не встановлено, так як усвідомлюючи тяжкість інкримінованих кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 206-2 та ч. 2 ст. 209 КК України, які у відповідності до статті 12 КК України є тяжкими злочинами, підозрювана може ухилятися від суду.

Крім того, станом на даний час продовжує існувати й ризик того, що ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідків в кримінальному провадженні, внаслідок чого вони можуть змінити свої показання або відмовитись від давання показань. Констатуючи, це слідчий суддя виходить з того, що відповідно до встановленої нормами КПК України процедури отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, спочатку на стадії досудового розслідування показання останніх отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно, шляхом безпосереднього допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1 і 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). При цьому, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, а отже, доводи захисника в цій частині є неспроможними.

Не втратили своєї актуальності, на переконання слідчого судді, й встановлені слідчим суддею ризики знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом невиконання покладених на неї процесуальних обов`язків та не виконання процесуальних рішень, що, у свою чергу, підтверджується фактом невиконання ОСОБА_6 ухвали слідчої судді від 08 травня 2024 року та фактичним невиконанням обов`язкових умов застосованого щодо неї запобіжного заходу, а також шляхом продовження вчинення кримінальних правопорушень.

Зважаючи на посилання захисника щодо того, що ОСОБА_6 протягом часу розслідування кримінального провадження виявляла належну процесуальну поведінку, слідчий суддя зазначає, що ризиком в контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити.

Сам по собі факт зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення, на що звертає увагу адвокат, та повідомлення ОСОБА_6 про зміну раніше повідомленої підозри та про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 206-2, ч. 2 ст. 209 КК України, які до того ж є тяжкими злочинами, не спростовує факту існування доведених ризиків та ніяким чином не впливає на висновок про доцільність застосування щодо підозрюваної ОСОБА_6 застави в розмірі, який слідча суддя визнала співмірним із доходами ОСОБА_6 , її майновим статком та наявністю у власності нерухомого майна.

Таким чином, висновків слідчої судді про існування передбачених статтею 177 КПК України ризиків захисником підозрюваної не спростовано та не доведено, що останні зменшилися чи взагалі перестали існувати. Наведені ж захисником підозрюваної обставини не є новими в розумінні вимог статті 201 КПК України та вони по своїй суті враховувалися слідчим суддею під час вирішення клопотання слідчого.

Разом із тим, слідчий суддя зазначає, що під заставою як видом запобіжного заходу розуміється внесення на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України,підозрюваним, обвинуваченим або іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) коштів з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК України).

Частиною 6 статті 182 КПК України встановлено, що підозрюваний, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

Отже, така норма чітко встановлює обов`язок підозрюваного внесення коштів на відповідний рахунок або забезпечення їх внесення заставодавцем не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу.

Разом із тим, положення ч. 6 ст. 182 КПК України про те, що дії по внесенню застави можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу, вказують на те, що невнесення застави у визначений строк може бути підставою для зміни запобіжного заходу.

При цьому за системним аналізом норм КПК України правом клопотати в такому випадку про зміну запобіжного заходу, зокрема на більш суворий, наділені слідчий та прокурор, а не захисник, що має місце в даному випадку.

З огляду на викладене, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу, застосованого щодо підозрюваної ОСОБА_6 в кримінальному провадженні № 0000067 від 10 березня 2020 року.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 182, 194, 201, 309 і 372 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу, застосованого щодо підозрюваної ОСОБА_6 в кримінальному провадженні № 0000067 від 10 березня 2020 року, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 19 липня 2024 року о 16 годині.

Слідчий суддя ОСОБА_8