Олевський районний суд Житомирської області
Справа № 287/2056/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2024 року м. Олевськ

Слідчий суддя Олевського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000177 від 09.08.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Олевського районного суду Житомирської області надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000177 від 09.08.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. У вказаному клопотанні заявниця просить частково скасувати арешт, накладений у рамках кримінального провадження №0000177 від 09.08.2024 року на підставі ухвали слідчого судді Ємільчинського районного суду Житомирської області від 23.09.2024 року, а саме: повернути колісний трактор марки ЮМЗ-8271, державний номерний знак НОМЕР_1 , власнику ОСОБА_3 з правом розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

На обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою слідчого судді Ємільчинського районного суду Житомирської області від 23.09.2024 року клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 про арешт майна задоволено, накладено арешт на гужову повозку з причепним металевим пристроєм, трактор марки ЮМЗ-8271, державний номерний знак НОМЕР_1 та бензопилу марки Дніпро М фактичним володільцем яких є ОСОБА_5 . На переконання ОСОБА_3 суд першої інстанції порушуючи норми КПК України прийняв упереджене рішення по даному клопотанню та не взяв до уваги пояснення учасників по справі. Трактор марки ЮМЗ-8271, державний номерний знак НОМЕР_1 , було вилучено працівниками поліції з подвір`я ОСОБА_3 . На даний час трактор знаходиться на відповідальному зберіганні Поясківського лісництва філії «Білокоровицьке лісове господарство» ДП «Ліси України», проте на переконання ОСОБА_3 транспортний засіб повинен стояти на штраф майданчику з описом та пломбуванням.

В судове засідання заявниця ОСОБА_3 не з`явилася, до суду надала письмову заяву з проханням розглянути клопотання без її участі. Клопотання підтримує та просить задоволити.

Користувачі майна ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилися. До суду надали письмові заяви з проханням розглядати клопотання без їх участі.

Від прокурора ОСОБА_7 до суду надійшла письмова заява з якої вбачається, що в межах кримінального провадження №0000177 від 09.08.2024 року Олевським відділом Коростенської окружної прокуратури, в порядку ст. 291 КПК України, направлено до суду обвинувальний акт з додатками. Враховуючи наведене, прокурор ОСОБА_7 просить відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту майна. На підтвердження своєї позиції прокурор ОСОБА_7 надав до суду копію обвинувального акту в межах вказаного кримінального провадження.

Слідчий ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, у встановленому законом порядку, що стверджується матеріалами справи.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Оскільки, учасники судового розгляду, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явилися, належних та допустимих доказів на підтвердження існування обставин, які б слугували підставою для перенесення розгляду клопотання не надали, клопотання має бути розглянуто у відсутності зазначених осіб, відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України без фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Слідчий суддя, ознайомившись з документами та матеріалами клопотання, які надані до суду, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтями 8, 9 КПК України до основних із засад кримінального провадження віднесені законність та верховенство права, зміст яких полягає у тому, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.

Згідно ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з частиною 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При розгляді клопотання про скасування арешту майна слідчий суддя з урахуванням наданих доказів має з`ясувати питання обґрунтованості арешту, накладеного з тих чи інших підстав, визначених у ч. 2 ст. 170 КПК України, а також доцільність подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Отже, прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за таких умов:

- вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба;

- вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Обґрунтованість арешту обумовлюється наявністю підстав для накладення арешту; дотриманням законодавчих приписів при вирішенні питання про арешт; співвідношенням майна, на яке накладено арешт, з заявленою у клопотанні метою; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди); обґрунтованістю належності майна певній особі (особливо після обшуку); належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про накладенні арешту; розумністю і співмірністю арешту.

При цьому, з аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; обґрунтування необхідності скасування арешту. Також, до клопотання мають бути додані оригінали або належним чином завірені копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Слід також зазначити, що розгляду питання про скасування арешту майна має передувати розгляд питання про його накладення, із постановленням відповідної ухвали, оскільки предметом перевірки у порядку ст. 174 КПК України є саме правомірність обмеження права власності особи в порядку ст. 170-173 КПК України.

Частиною п`ятою ст. 132 КПК України встановлено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження (до яких належить арешт майна) сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Тобто, слідчий суддя не може робити будь-які висновки про наявність чи відсутність юридично значущих фактів на підставі самих лише тверджень однієї із сторін, без перевірки їх достовірності доказами.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_3 не надала слідчому судді будь-яких підтверджень своїм доводам про факт накладення арешту на майно слідчим суддею. Зокрема, до клопотання не додано копії ухвали слідчого судді Ємільчинського районного суду Житомирської області від 23.09.2024 року, на яку вона посилається.

Відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

Крім того, положеннями КПК України передбачено прийняття рішення про зняття арешту з майна слідчим суддею під час досудового розслідування, чи судом під час судового провадження лише в межах та під час здійснення провадження у кримінальній справі, або одночасно з винесенням прокурором постанови про закриття кримінального провадження.

Слідчий суддя наділений повноваженнями приймати рішення про припинення заходу забезпечення кримінального провадження арешту майна, виключно під час досудового розслідування, розпочатого шляхом внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань у порядку, встановленому чинним КПК України. Норми діючого КПК України не передбачають повноважень слідчого судді для вирішення таких питань у кримінальному провадженні, на стадії судового розгляду.

У свою чергу, пункт 18 частини першої статті 3 КПК України визначає: «слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні…».

Таким чином, законодавець чітко визначив роль слідчого судді у системі кримінального судочинства: забезпечити, аби правоохоронні органи під час здійснення наданих їм повноважень не порушували права, свободи і інтереси особи.

Заявниця ОСОБА_3 просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Ємільчинського районного суду Житомирської області від 23.09.2024 року в рамках кримінального провадження №0000177 від 09.08.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Разом з тим, з матеріалів наданих прокурором слідчому судді вбачається, що у межах вказаного кримінального провадження Олевським відділом Коростенської окружної прокуратури, в порядку ст. 291 КПК України, направлено до суду обвинувальний акт з додатками.

З огляду на вищевикладене, керуючись принципом законності, беручи до уваги те, що на момент судового розгляду клопотання досудове розслідування є закінченим, а здійснення слідчим суддею повноважень поза межами досудового розслідування не допускається, зважаючи на те, що наслідком задоволення даного клопотання буде вихід слідчим суддею за межі своєї компетенції, приходжу до висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання.

Частиною 1 статті 309 КПК України зазначено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які підлягають оскарженню під час досудового розслідування, перелік цих ухвал є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, а тому дана ухвала у відповідності до ч. 3 ст. 309 КПК України не може бути оскаржена.

Керуючись статтями 132, 174, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000177 від 09.08.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1