печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в м. Києві в залі суду клопотання прокурора третього відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами ДБР Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора третього відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами ДБР Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказане клопотання обґрунтовує тим, що Головним слідчим управління Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000838 від 25.09.2024 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 та ч. 4 ст. 28 ч. 5 ст. 191 КК України.

Відомості про початок досудового розслідування у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 та ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України, внесені 25.09.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000838, шляхом виділення правопорушників з матеріалів кримінального провадження № 0002320 від 19.09.2018.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснювалось прокурорами Офісу Генерального прокурора.

ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 та ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України, а саме в участі у злочинній організації та участі у злочинах, вчинюваних такою організацією, а також у розтраті чужого майна в особливо великих розмірах - коштів АТ «Банк «Фінанси та Кредит», які перебували у його та інших службових осіб - Голови та членів правління АТ «Банк «Фінанси та Кредит», віданні, шляхом зловживання своїм службовим становищем, вчиненому у складі злочинної організації, в сумі 608 481 584 гривень, що у шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, за таких обставин.

04.11.2024 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні завершене шляхом звернення прокурора до Шевченківського районного суду міста Києва з обвинувальним актом.

Разом з тим, Шевченківським районним судом м. Києва не проведено підготовче судове засідання у вказаному кримінальному провадженні, а строк запобіжного заходу спливає, тому виникла необхідність у продовженні строку раніше застосованого запобіжного заходу.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про продовження запобіжного заходу, посилаючись на викладені у ньому обставини.

Захисник та обвинувачений в залі суду заперечували щодо задоволення клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили відмовити, або зменшити розмір застави.

Копії клопотання та доданих до нього матеріалів у відповідності до ч. 2 ст. 184 КПК України надані обвинуваченому.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовуються, заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

05.12.2023 кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 255 та ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України.

Надалі, 05.12.2023 о 08 год. 30 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, у зв?язку з наявними обґрунтованими підставами вважати, що можлива його втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності, як особи, підозрюваної у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 255 та ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України, тобто на підставі п. 4 ч. 1 ст. 208 КПК України та абз. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 06.12.2023 до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 03.02.2024 із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 467 740 261,17 гривень.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24.01.2024 строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 13.02.2024 включно із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 467 740 261,17 гривень.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 09.02.2024 строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 07.04.2024 включно із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 467 000 000 гривень.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 03.04.2024 строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 01.06.2024 включно із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 429 997 196 гривень.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 28.05.2024 строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 26.07.2024 включно із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 399 696 000 гривень.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 23.07.2024 строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 20.09.2024 включно із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 350 000 000 гривень.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 19.09.2024 строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 13.11.2024 включно із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 345 000 000 гривень.

04.11.2024 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні завершене шляхом звернення прокурора до Шевченківського районного суду міста Києва з обвинувальним актом.

Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, викладено в матеріалах кримінального провадження і підтверджуються доказами, які долучені до матеріалів даного кримінального провадження.

Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 у цьому кримінальному провадженні закінчується 13.11.2024, однак Шевченківським районним судом м. Києва не проведено підготовче судове засідання у вказаному кримінальному провадженні, зокрема, не прийняте одне з рішень, передбачених ч. 3 ст. 314 КПК України.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Крім того, згідно з п. 3, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 2 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя враховує ч. 5 ст. 9 КПК України, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

За правилами ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Згідно ст.ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Положеннями ч. 6 ст. 199 КПК України, передбачено, що у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Прокурором у клопотанні та доданих документів, а також прокурорами під час судового засідання, доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 та ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України.

За правилами ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно ст.ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Як вбачається з матеріалів провадження, міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою була застосована до підозрюваного з урахуванням тяжкості інкримінованого йому злочину та даних про його особу.

Крім того прокурорами в судовому засіданні доведено наявність існування ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які полягають в тому, що обвинувачений може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати документи, речі які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних, у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом погодження показань з особами, причетними до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється, а тому, з метою забезпечення кримінального провадження та виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, є необхідність у продовженні ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Посилання обвинуваченого та його захисника на відсутність ризиків та необґрунтованість підозри, повністю та беззаперечно спростовано долученими до клопотання про продовження запобіжного заходу документами та прокурорами під час судового засідання.

Таким чином, обвинуваченим та його захисником не було спростовано доводи прокурорів та не було доведено наявність обставин, в разі існування яких, слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в задоволенні клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою.

Так, слідчий суддя у відповідність до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини враховує тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, характер та обставини вчинення ймовірного злочину, так як вони сформульовані в повідомленні про підозру, наявність суспільного інтересу в забезпеченні об`єктивності досудового розслідування, і приходить до висновку про наявність підстав вважати, що обвинувачений може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Відтак з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого в подальшому при здійсненні досудового розслідування належить утримувати його під вартою.

За таких обставин, слідчий суддя вважає недостатніми підстави для відмови в задоволенні клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , або зменшити розмір застави, як про це ініційовано питання захисником та обвинуваченим.

Слідчий суддя при розгляді клопотання приймає до уваги, що Шевченківським районним судом м. Києва не проведено підготовче судове засідання у вказаному кримінальному провадженні, оскільки не прийнято одне з рішень, передбачених ч. 3 ст. 314 КПК України, тому вважає необхідним продовжити строк його тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі положень ч. 6 ст. 199 КПК України, залишивши альтернативний запобіжний захід у вигляді застави з покладеними обов`язками та у розмірі, що визначені ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.09.2024 у справі №757/41861/24-к.

Питання щодо доведеності вини підозрюваного у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

клопотання - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 05.01.2025 включно, залишивши альтернативний запобіжний захід у вигляді застави з покладеними обов`язками та у розмірі, що визначені ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.09.2024 у справі №757/41861/24-к.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1