465/6617/24
1-кс/465/1513/24
У Х В А Л А

Іменем України

26.08.2024 року м. Львів

слідчий суддя Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши клопотання слідчого ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000848 від 24.08.2024, відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Лопушна Перемишлянського району Львівської області, громадянина України, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який фактичного проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого в порядку ст. 89 КК України,-

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч.4 ст. 186 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_7 ,

в с т а н о в и в:

26 серпня 2024 року до слідчого судді Франківського районного суду м. Львова надійшло клопотання слідчого ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000848 від 24.08.2024, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК України.

В обґрунтування вимог слідчим зазначено, що в межах указаного кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_5 , маючи умисел на відкрите викрадення чужого майна, діючи в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, 24.08.2024 близько 19 години 36 хвилин, перебуваючи на АДРЕСА_2 , усвідомлюючи, що його протиправні дії помічені потерпілим та іншими особами, відкрито викрав мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 12S», в прозорому чохлі та павербанк марки Redmi P3100LZM 10000 mAh, які належать ОСОБА_8 , проте не зміг довести кримінальне правопорушення до кінця з причин, що не залежали від його волі.

На неодноразові вимоги повернути майно, не реагував та був зупинений внаслідок переслідування працівниками поліції, що і стало причиною того, що його умисел не був доведений до кінця з причин, що не залежали від його волі.

24 серпня 2024 року о 20 год. 30 хв. ОСОБА_5 був затриманий, про що складений протокол. Наступного дня йому повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК України, у закінченому замаху на відкрите заволодіння чужим майном (грабіж), вчиненому в умовах воєнного стану.

Посилаючись на низку зібраних на початковому етапі досудового розслідування доказів, слідчий стверджує про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК України та про наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зазначеним ризикам, на думку слідчого, не можна запобігти шляхом обрання більш м`якого запобіжного заходу.

Зважаючи на викладене, з метою забезпечення виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків як підозрюваного, щодо нього необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 діб, з визначенням розміру застави.

Прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний не заперечував наведених у клопотанні обставин вчинення кримінального правопорушення, проте просив не застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник підтримав позицію підозрюваного, оскільки відсутні підстави вважати, що підозрюваний не виконає покладені на нього процесуальні обов`язки. У випадку обрання йому запобіжного заходу, просив визначити ОСОБА_5 мінімальний розмір застави.

Вислухавши думку учасників провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, виходячи з таких мотивів.

Дане клопотання з урахування вимог п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України подано до Франківського районного суду м. Львова в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування - слідчий відділ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівської області.

Розгляд клопотання згідно з вимогами ч. 2 ст. 184 КПК України проведений більш ніж через 3 години після отримання підозрюваним копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 та п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.

Відповідно до вимог п. 1-5 ч. 1 та ч. 3 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так 24 серпня 2024 року о 20 год. 30 хв. ОСОБА_5 був затриманий у порядку ст. 208 КПК України, з подальшим повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК України. Санкція статті інкримінованого йому кримінального правопорушення передбачає покарання від 7 до 10 років позбавлення волі.

У доведення наявності обґрунтованої підозри слідчим до клопотання додані: протокол заяви про вчинення кримінального правопорушення від 24.08.2024; протокол огляду місця події від 24.08.2024; протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 24.08.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 24.08.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 24.08.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 25.08.2024; протокол огляду предметів відеозаймки з камер відеоспостереження від 25.08.2024; протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України, тощо.

Проаналізувавши відомості, що містяться у доданих до клопотання матеріалах досудового розслідування у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку про наявність події кримінального правопорушення, а саме замаху на відкрите викрадення чужого майна, а також щодо причетності ОСОБА_5 до цієї події.

Також слідчий суддя вважає, що повідомлені слідчим обставини, які підтримані прокурором, доводять наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Щодо ризиків переховування від органу досудового розслідування та вчинення іншого кримінального правопорушення, то слідчий суддя бере до уваги те, що інкримінований ОСОБА_5 злочин є тяжким злочином та передбачає можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини (надалі ЄСПЛ), тяжкість обвинувачення сама по собі не може бути виправданням тривалих періодів запобіжного ув`язнення. Проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Зокрема, у п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії» (Ilijkov v. Bulgaria, заява № 33977/96 від 26/07/2001), а також п. 36 рішення у справі «Москаленко проти України» (заява № 37466/04) ЄСПЛ нагадав, що «суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину». В обидвох рішеннях ЄСПЛ визнав, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Під час оцінки такого ризику, як ризик впливу на потерпілого та свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої кримінальним процесуальним законом процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні.

Так, в силу засади безпосередності дослідження судом показань, яка регламентована ст. 23 КПК України, та відповідно до визначених у ст. 224 КПК України правил проведення допиту в суді, під час судового розгляду суд отримує показання усно шляхом допиту особи у судовому засіданні. Порушення зазначених імперативних вимог, як правило, має наслідком недопустимість як доказу відомостей, що містяться у відповідних показаннях.

Водночас, з огляду на розписку про отримання матеріалів клопотання про застосування запобіжного заходу, а також зважаючи на закріплений у ст. 290 КПК України порядок ознайомлення захисту з матеріалами досудового розслідування, зокрема, з показаннями допитаних стороною обвинувачення осіб, очевидно, що підозрюваний може бути обізнаний із персональними даними потерпілого та свідків та змістом їх позасудових показань.

Оскільки зазначене кримінальне провадження знаходиться на початковому етапі досудового розслідування, то у слідчого судді існують обґрунтовані підстави припускати імовірність незаконного впливу підозрюваного на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, для зміни чи відмови від раніше наданих ними показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

З огляду на продовження існування вказаного ризику, слідчий суддя також вважає необхідним встановлення підозрюваному заборони спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, обставини та спосіб його вчинення, наявність вищевказаних ризиків, дані про особу підозрюваного, щодо якого відомі такі обставини, що він не має постійного місця проживання, раніше несудимий в порядку ст. 89 КК України, офіційно не працевлаштований, відсутність даних про його соціальні зв`язки, їх міцність, слідчий суддя дійшов висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Доведення прокурором всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України надає слідчому судді підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою визначається слідчим суддею в урахуванням вимог ч. 2 ст. 197 КПК України, тобто в межах строків досудового розслідування, та рахується з часу затримання тобто з 20 год. 30 хв. 24.08.2024.

При вирішенні питання про розмір застави, який необхідно визначити підозрюваному, слідчий суддя має враховувати тяжкість злочину, в якому підозрюється особа, майновий стан підозрюваного, його сімейний стан, інші дані про його особу та ризики, передбачені статтею 177 КПК України.

Як встановлено вище, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а тому, враховуючи положення п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо нього, за загальним правилом, має визначатися у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зважаючи на тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 , обставин за яких від був вчинений, слідчий суддя доходить висновку, що застава у 30 розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Саме такий розмір, на переконання слідчого судді, буде тим стимулюючим фактором, який стримуватиме підозрюваного від реалізації наявних ризиків і такий розмір підозрюваний або інша особа (заставодавець) боятиметься втратити внаслідок невиконання процесуальних обов`язків. Такий розмір застави є розумним з огляду на необхідність виконання завдань кримінального провадження та не є завідомо непомірним для підозрюваного.

Крім того, в порядку ч. 5 ст. 194 КПК України, при визначенні запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, у зв`язку із встановленням ризиків перешкоджання кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного такі обов`язки:

- прибувати за викликом слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду, в залежності від стадії кримінального провадження, за першою вимогою, в тому числі у разі виклику за допомогою телефонного зв`язку;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, в залежності від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Такі обов`язки за своїм характером не будуть занадто обтяжливими для підозрюваного і здатні запобігти реалізації встановлених вище слідчим суддею ризиків.

Строк дії таких обов`язків слід визначити тривалістю два місяці, але в межах строку досудового розслідування, тобто до 22.10.2024.

За наведених вище обставин подане клопотання слідчого є таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 177 178, 181, 183, 194, 196, 396, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

В задоволення клопотання ОСОБА_5 та його захисника відмовити.

Клопотання слідчого ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів у межах строку досудового розслідування, а саме до 20 год. 30 хв. 22.10.2024 включно.

Строк тримання під вартою рахувати з часу затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто з 20 год. 30 хв. 24.08.2024.

Одночасно визначити підозрюваному ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 30 (тридцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) гривень 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок - Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, IBAN:UA0000757, , одержувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України в Львівській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави такі обов`язки:

- прибувати за викликом слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду, в залежності від стадії кримінального провадження, за першою вимогою, в тому числі у разі виклику за допомогою телефонного зв`язку;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, в залежності від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Державної казначейської служби України, має бути наданий уповноваженій службовій особі Львівської установи виконання покарань (№ 19).

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Львівської установи виконання покарань (№ 19) негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити керівника Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області, а також Франківський районний суд м. Львова.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, а також якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала про обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Повний текст ухвали складено 28.08.2024.

Слідчий суддя: ОСОБА_1