Справа № 405/4933/24
провадження № 1-кс/405/2744/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.09.2024 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному 03.07.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000735 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

20.09.2024 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від старшого слідчого в ОВС ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 надійшло клопотання про арешт майна, яке тимчасово вилучено 19.09.2024 під час обшуку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання слідчий зазначив, що 19.09.2024 на підставі ухвали слідчого судді з метою відшукання і вилучення речових доказів, а саме мобільних телефонів, сім-карток, банківських карток які використовувались під час злочинної діяльності проведений обшук домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого виявлено та вилучено:

-банківська картки «Приватбанк» № НОМЕР_1 ;

-мобільний телефон марки HUAWEI чорного кольору.

Слідчим стверджується, що на даний час досудове розслідування триває, є необхідність в проведенні різних слідчих (розшукових) дій з метою перевірки вже встановлених обставин, вищевказані предмети мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, підлягають дослідженню, з метою встановлення додаткової інформації та обставин, які можуть мати значення для кримінального провадження, а тому виникла необхідність у накладені арешту та забороні розпоряджатися вищевказаним майном, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та яке має значення речових доказів у кримінальному провадженні.

Слідчий в судове засідання не з`явився, звернувся з заявою у якій просить розглянути клопотання про арешт майна за його відсутності та підтримує вимоги клопотання.

Власник майна в судове засідання не з`явився, на електронну пошту від ОСОБА_4 надійшла заява, у якій просить розглянути клопотання слідчого про арешт майна за його відсутності, не заперечує відносно його задоволення.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Повно та всебічно дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, у рамках якого було подане клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Встановлено, що слідчими ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 03.07.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000735 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

19.09.2024 слідчим на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 10.09.2024 проведено обшук домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить та за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого вилучено назване в клопотанні майно.

Постановою слідчого від 19.09.2024 зазначене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності, право власності є непорушним (ч.3 ст.41 Конституції України).

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилучене майно може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберігали на собі його сліди, а також є предметом кримінального правопорушення.

Так, з клопотання встановлено, що досудовим розслідуванням перевіряється причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, у зв`язку з чим, слідчим доведено про наявність сукупності підстав та розумних підозр вважати, що вилучене майно, використовувалось для вчинення кримінального правопорушення, зберегло на/в собі його сліди та може бути використане в якості доказів у кримінальному провадженні.

Окрім цього, слідчий суддя вважає слушними доводи слідчого, що існує необхідність в призначенні та проведенні судових експертиз з направленням вилученого телефону на дослідження, та вважає, що, навіть, в разі добровільного надання для огляду цього мобільного телефону, слідчий не будучи експертом в даній сфері, об`єктивно не може відновити інформацію, яка була видалена з телефону, а тому, для розкриття змісту інформації та відомостей, що у ньому можуть міститися, в тому числі, й видаленої, що може бути реалізовано шляхом проведення його огляду за участю спеціаліста, застосування спеціального обладнання та/або програмного забезпечення та проведення експертного дослідження, існує необхідність у накладенні на нього арешту.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Клопотання про арешт майна слідчим обґрунтовано тим, що тимчасово вилучені речі, які перелічені вище, є речовим доказом, що відповідають вимогам ст. 98 КПК України.

З урахуванням доведеності слідчим правової підстави арешту майна, можливості використання зазначеного майна, як доказу у кримінальному провадженні, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, враховуючи наявність достатніх підстав вважати, що відомості щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, що можуть міститися на вилучених речах, які можуть мати доказове значення та стосуватися обставин вчинення злочину, з огляду на те, що існують достатні підстави вважати про пов`язаність ОСОБА_4 з подіями, у зв`язку з якими здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, та з урахуванням того, що наявні достатні підстави вважати, що вилучені речі могли використовуватися під час вчинення злочину, з огляду на відповідність цього майна критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість доводів сторони обвинувачення щодо необхідності у накладенні арешту на вказане майно.

З урахуванням часткової доведеності слідчим правової підстави арешту майна, можливості використання вилучених речей та документів, що перелічені в клопотанні, як доказу у кримінальному провадженні, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання слідчого про арешт майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 168, 170-175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 19.09.2024 майно під час обшуку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-банківська картки «Приватбанк» № НОМЕР_1 ;

-мобільний телефон марки HUAWEI чорного кольору, - із забороною користування та розпорядження переліченим майном.

Копію ухвали суду негайно після її проголошення направити слідчому, власнику майна, не пізніше наступного дня після її проголошення.

Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_5