справа № 208/9468/24
№ провадження 1-кс/208/1890/24
УХВАЛА

Іменем України

03 жовтня 2024 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Покровської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 , про арешт майна в межах кримінального провадження № 0000157 від 14.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, -

встановив:

1.Прокурор Покровської окружної прокуратури Донецької областізвернувся до слідчого судді із клопотанням, в якому просить накласти арешт на криптовалютні активи, заборонивши користуватися і розпоряджатися ними в будь-який спосіб та заблокувати весь функціонал, на криптовалютному гаманці НОМЕР_1 , який зареєстрований на імья ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та обслуговується криптобіржою Binance (Nest Services Limited), зареєстрованою відповідно до законодавства Республіки Сейшельські острови з реєстраційним номером НОМЕР_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

У судове засідання прокурор Покровської окружної прокуратури Донецької області не з`явилась, надала слідчому судді заяву про розгляд клопотання за її відсутності, просила клопотання про арешт майна задовольнити.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, кримінального провадження, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, слідчим Управлінням Головного Управління Національної поліції в Донецькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000157 від 14.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що до СУ ГУНП в Донецькій області надійшов рапорт з ВПК в Донецькій області Департаменту кіберполіції НПУ, щодо факту шахрайства, вчиненого на території Донецької області за попередньою змовою групою осіб, з використанням електронно-обчислювальної техніки.

Так, 29.12.2022 потерпілому ОСОБА_5 в месенджері «Telegram» надійшло повідомлення з акаунту його знайомого ОСОБА_6 з проханням запозичити грошові кошти, на що він погодився та перерахував 6000 грн. Приблизно через 2 місяці він зателефонував ОСОБА_7 та дізнався, що останньому зламали акаунт «Telegram» та невідомі від його імені просили грошові кошти. Аналогічні пояснення надала потерпіла ОСОБА_8 , яка перерахувала за аналогічних обставин невідомим грошові кошти в сумі 3517 грн.

29.12.2022 в месенджері «Telegram» ОСОБА_9 надійшло повідомлення з акаунту її знайомого ОСОБА_10 з проханням запозичити грошові кошти, на що ОСОБА_9 погодилась та перерахувала на вказаний в повідомленні номер банківської картки грошові кошти в сумі 10000 грн. В подальшому вона побачила, що її долучили до групи в «Telegram» під назвою «Меня взломали» та зрозуміла, що її ошукали. Аналогічні покази надали потерпілі ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .

Також під час досудового розслідування проведено 79 тимчасових доступів до інформації, що містить банківську таємницю, та інформації, що міститься в операторів телекомунікаційного зв`язку.

Аналізом отриманих відомостей встановлено, що грошові кошти потерпілі, будучи введеними в оману, перераховували на рахунки ОСОБА_14 та ОСОБА_15 ,

З зазначених рахунків грошові кошти одразу перераховувались на рахунок ОСОБА_16 , після чого на рахунок ОСОБА_17 , з якого на рахунки 8 інших осіб.

В подальшому з банківських рахунків грошові кошти в решті решт були перераховані на криптовалютний гаманець НОМЕР_1 , який зареєстрований на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та обслуговується криптобіржою Binance.

13.09.2024, у період часу з 08 години 06 хвилин до 09 години 12 хвилин, під час проведення обшуку за ухвалою суду за місцем мешкання ОСОБА_4 , розташованому за адерсою: АДРЕСА_2 , було вилучено мобільний телефон марки Samsung в чохлі з полімерного матеріалу чорного кольору, ImeІ 1: НОМЕР_3 , ImeІ 2: НОМЕР_4 з сім картами мобільного оператора ПрАТ «КиївСтар» НОМЕР_5 та ПрАТ ВФ «Україна» НОМЕР_6 .

Оглядом зазначеного мобільного телефону виявлено додаток « ОСОБА_18 », який служить двохетапній аутентифікації застосунку «Binance» з ID-користувача № НОМЕР_7 , крім того на обліковому записі знаходилось 1771.30 USDT.

26.09.2024 постановою заступника начальника слідчого відділу СУ ГУНП в Донецькій області криптовалютний гаманець User ID 198292106, який зареєстрований на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та обслуговується криптобіржою Binance, визнано речовим доказом, відповідно до вимог ч. 1 ст. 98 КПК України як засіб вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; віртуальні активи, які знаходяться на вказаних криптовалютних гаманцях, оскільки вони могли були предметом легалізації коштів, які отримані кримінальнопротиправним шляхом.

З урахуванням обставин та способу (з використанням електронно-обчислювальної техніки) вчинення кримінальних правопорушень є достатні підстави вважати, що криптовалютний гаманець User ID 198292106, який зареєстрований на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

На теперішній час криптовалютний гаманець User ID 198292106, який зареєстрований на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , належить особі у якої відсутній процесуальний статус.

Відповідно до ст. 64-2 КПК України слідує, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При цьому, ч. 3 та ч. 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі при вирішенні питання накладення арешту на майно (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Характер та обсяг доказів, що збираються стороною обвинувачення, мають відповідати фактичним обставинам справи та правовій кваліфікації кримінального провадження.

Об`єктивна сторона злочину включає такі обов`язкові ознаки: 1) діяння, 2) обстановку, 3) наслідки та 4) причинний зв`язок між діянням і наслідками.

У відповідності до ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.

У ст. 1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

Згідно зі статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Частинами першою, другою статті 321 ЦК України встановлено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення від 23 вересня 1982 року в справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції», рішення від 21 лютого 1986 року в справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства») положення статті 1 Першого протоколу містить три правила: перше правило має загальний характер і проголошує принцип мирного володіння майном; друге - стосується позбавлення майна і визначає певні умови для визнання правомірним втручання у право на мирне володіння майном; третє - визнає за державами право контролювати використання майна за наявності певних умов для цього.

Дослідив матеріали клопотання, з`ясував обставини, які мають значення при вирішенні питання щодо арешту майна, перевірив відповідність вимогам ст. ст. 170, 173 КПК України, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню.

Тому враховуючи вимоги ст. 170 КПК України, обставини встановлені під час розгляду клопотання у їх сукупності, позиції дізнавача, оскільки підставою клопотання є збереження речових доказів; спеціальна конфіскація; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, а тому з метою швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, з можливою в подальшому спеціальною конфіскацією та збереження речових доказів, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 36, 131-132, 170-171, 173 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме у кримінальному провадженні на криптовалютні активи, заборонивши користуватися і розпоряджатися ними в будь-який спосіб та заблокувати весь функціонал, на криптовалютному гаманці НОМЕР_1 , який зареєстрований на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та обслуговується криптобіржою Binance (Nest Services Limited), зареєстрованою відповідно до законодавства Республіки Сейшельські острови з реєстраційним номером НОМЕР_2 за адресою: House of Francis, Room 303, Ile Du Port, Mahe, Seychelles.

Скасування арешту майна проводиться в порядку передбаченому ст. 174 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1