ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 642/6216/24 (1-кс/642/3585/24) Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/818/1176/24 Суддя доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 листопада 2024 року м. Харків

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

- головуючого судді ОСОБА_2 ,

- суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

- секретаря ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу командира військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 08.10.2024, якою відмовила в задоволенні скарги військової частини НОМЕР_1 на бездіяльність Другого СВ (з дислокацією в м. Харкові) ТУ ДБР, розташованого в м. Полтаві , в порядку ст. 303 КПК України,-

В С Т А Н О В И Л А:

Цією ухвалою відмовлено у задоволенні скарги командира військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_6 на бездіяльність Другого СВ (з дислокацією в м. Харкові) ТУ ДБР, розташованого в м. Полтаві.

Як зазначено в ухвалі слідчого судді, до слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова надійшла скарга командира військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_6 , в якій просив зобов`язати службову особу Другого СВ (з дислокацією в м. Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого в м. Полтаві, внести відомості до ЄРДР згідно повідомлення №2724 від 09.05.2024 про вчинення солдатом ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 407 КК України.

Слідчий суддя мотивував ухвалу тим, що згідно наданих додатків до скарги, відсутні будь-які відомості про звернення в/ч до ТУ ДБР, розташованого в м. Полтаві, із повідомленням саме з № 2724 від 09.05.2024 про вчинення солдатом ОСОБА_8 злочину за ст. 407 КК України, оскільки долучений до скарги супровідний лист від 09.05.2024 року містить інший вихідний номер, а саме №2727, а також в ньому зазначено про іншу кваліфікацію злочину, за яким проводилось службове розслідування - ст. 408 КК України, а не ст. 407 КК України, як вказує заявник у тексті самої скарги.

Не погодившись з ухвалою слідчого судді, командир військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 08.10.2024 та задовольнити його скаргу.

Апеляційну скаргу обґрунтовував тим, що ухвала слідчого судді незаконна та необґрунтована і постановлена з неповнотою з`ясування обставин справи. Вказував, що у поданій скарзі допустив очевидну описку, а саме щодо зазначення вихідного номеру заяви повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, а саме замість 2727 зазначив 2724. Проте долучив до цієї скарги саме повідомлення за вихідним номером 2727 , яке стосується солдата ОСОБА_8 . Також вказував, що слідчий суддя неуважно дослідив його скаргу, оскільки і в його скарзі, і в його заяві повідомленні він вказував саме про кваліфікацію дій зв ст. 408 КК України.

В своїй апеляційній скарзі командир військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_6 просив розглядати апеляційну скаргу без його участі.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлений належним чином, про що свідчать відомості судового повідомлення, причин неявки суду не повідомив.

Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 422 та ч. 4 ст. 405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду справи, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення розгляду без участі сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Заслухавши суддю доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається із матеріалів справи, 01.10.2024 до Ленінського районного суду м. Харкова звернувся командир військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_6 зі скаргою, в якій просив зобов`язати службову особу Другого СВ (з дислокацією в м. Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого в м. Полтаві, внести відомості до ЄРДР згідно повідомлення №2727 від 09.05.2024 про вчинення солдатом ОСОБА_8 кримінального правопорушення за ст. 408 КК України.

Відмовляючи в задоволенні скарги командира військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_6 слідчий суддя виходив з того, що що згідно наданих додатків до скарги, відсутні будь-які відомості про звернення в/ч до ТУ ДБР, розташованого в м. Полтаві, із повідомленням саме з № 2724 від 09.05.2024 про вчинення солдатом ОСОБА_8 злочину за ст. 407 КК України, оскільки долучений до скарги супровідний лист від 09.05.2024 року містить інший вихідний номер, а саме №2727, а також в ньому зазначено про іншу кваліфікацію злочину, за яким проводилось службове розслідування - ст. 408 КК України, а не ст. 407 КК України, як вказує заявник у тексті самої скарги.

Проте, колегія суддів не погоджується з таким висновком слідчого судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно вимог ст. 214 КПК України слідчий проводить досудове розслідування лише після внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно до ст. 214 КПК України досудове розслідування без внесення відомостей до ЄРДР проводити заборонено.

Данні вимоги ст. 214 КПК України мають імперативний характер.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до частини 4 статті 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Як вбачається з матеріалів цього судового провадження, 11.05.2024 командир військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_6 звернувся до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого в м. Полтаві з матеріалами службового розслідування відносно, в тому числі, солдата ОСОБА_8 про вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ст. 408 КК України.

Відомості за вказаною заявою до ЄРДР не були внесені, заявника не повідомлено про початок досудового розслідування та не надано витяг з ЄРДР.

Відповідно до постанови Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18), якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато, а якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Як стверджував заявник, і вказаний факт не спростований на час розгляду скарги, відомості щодо обставин відображених у зверненні командира військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_6 на час розгляду скарги слідчим суддею, до ЄРДР невнесені та жодної відповіді командиру військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_6 не надходило.

Тобто, строки визначені ст. 214 КПК України, суб`єктом оскарження не дотримані.

У пункті 74 Рішення у справі "Лелас проти Хорватії" і пункті 70 Рішення у справі "Рисовський проти України" ЄСПЛ підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування" та пояснив його практичне значення, зокрема, зазначивши, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх порушень та уникати виконання своїх обов`язків, а у цій ситуації, суб`єкт оскарження не дотрималися власних внутрішніх правил та процедур, щодо умов унесення відомостей до ЄРДР, апріорі, вони удалися, до фактичного уникнення виконання своїх обов`язків. Тим самим, отримали вигоду від своїх порушень та позбавили особу, яка подала заяву про злочин, як сторону, у взаємовідносинах, що склалися між ними з моменту подання такого звернення про злочин, розумної можливості представити свою справу за таких умов, які б не ставили його у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною (суб`єктом оскарження).

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування передбачений главою 26 КПК України,

Пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК України встановлено, що на досудовому провадженні може бути оскаржена, в тому числі, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Крім того, належить взяти до уваги, що до своєї скарги командир військової частини долучив фотокопію супровідного листа, яку направив до ТУ ДБР (арк. 9), з відомостей якого об`єктивно вбачається, що цей супровідний лист стосується заяви саме стосовно солдата ОСОБА_8 , а вихідний номер, який зазначений у скарзі є очевидною помилкою, яку суд першої інстанції повинен був усунути під час судового розгляду, шляхом дослідження та аналізу наданих до скарги матеріалів.

Крім того, з відомостей скарги та доданих до неї матеріалів вочевидь вбачається, що в заяві була вимога внести відомості до ЄРДР саме за ст. 408 КК України, що свідчить про помилковість таких висновків слідчого суді суду першої інстанції.

Поряд з цим, відмовляючи в задоволенні скарги командира військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_6 слідчий суддя виходив з того, що скарга не містить копії заяви, з якою заявник звертався до ТУ ДБР в м. Полтаві, а також не надано докази відправлення саме цієї заяви.

Проте закон не покладає обов`язку на заявника надавати доказів прийняття і реєстрації уповноваженою особою заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Вищевказані обстави, слідчий суддя повинен з`ясувати у суб`єкта дії чи бездіяльність якого оскаржується за умови належного повідомлення про час та місце судового розгляду та дотримання вимог статті 306 КПК України.

Разом з тим, внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 № 139). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Повноваженнями щодо оцінки відомостей, повідомлених потерпілим чи наведених у заяві, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, дізнавач, прокурор.

Разом з тим, зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не зобов`язує слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

У постанові від 01.12.2022 у справі №522/7836/21 (провадження №51-2328км22) Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду констатував той факт, що слідчий суддя під час здійснення судового контролю може скасовувати постанови слідчого/прокурора та зобов`язувати вчиняти певні дії передбачені КПК України, однак при цьому не повинен втручатися в процесуальну діяльність слідчого.

Виходячи з цього, слідчий суддя, на етапі проведення досудового розслідування, не виконує функції слідчого у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та позбавлений повноважень надати вказівку слідчому щодо прийняття конкретного за змістом процесуального рішення, адже слідчий є самостійним у своїй процесуальній діяльності.

З огляду на викладене ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, а апеляційна скарга частковому задоволенню.

Керуючись ст. 392, 404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу командира військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 08.10.2024 про відмову у задоволенні скарги командира військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_6 на бездіяльність Другого СВ (з дислокацією в м. Харкові) ТУ ДБР, розташованого в м. Полтаві скасувати та постановити нову ухвалу.

Скаргу командира військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_6 - задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену службову особу Другого СВ (з дислокацією в м. Харкові) ТУ ДБР, розташованого в м. Полтаві розглянути заяву командира військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_6 та надати заявнику відповідь.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню в ксаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді