Провадження № 1-кс/201/3867/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2024 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі слідчого судді ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро внесене під час досудового розслідування кримінального провадження № 0001124 від 15.07.2024 року клопотання слідчого СВ ВП № 5 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полонне, Полонського району, Хмельницької області, громадянина України, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

В судовому засіданні приймали участь

прокурор ОСОБА_6

захисники ОСОБА_7

підозрюваний ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВП № 5 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , в межах досудового розслідування № 0001124, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України звернувся з даним клопотанням до суду.

В обґрунтування клопотання слідчий вказав на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , 15.07.2024, в невстановлений досудовим розслідуванням час, перебував за адресою: АДРЕСА_2 , в кімнаті №413 разом із ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , де на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, внаслідок словесного конфлікту з останнім, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Далі, ОСОБА_5 , усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, направлений на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, перебуваючи в кімнаті АДРЕСА_3 у невстановлений досудовим розслідуванням час, наніс декілька ударів руками та ногами в область голови ОСОБА_8 , тим самим спричинив тілесні ушкодження у вигляді внутрішньочерепної травми, крововиливу під оболонки головного мозку, набряку головного мозку.

Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_8 помер на місці. Умисні дії ОСОБА_5 які виразились у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині кваліфікуються за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Таким чином, у вказаному кримінальному правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 і 16.07.2024 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру

Відповідно до ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення передбачене ч.1 ст.115 КК України, за ступенем тяжкості є особливо тяжким злочином за вчинення якого передбачене основне покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

17.06.2024 року відносно ОСОБА_5 слідчим суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 14 вересня 2024 року.

У ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню виникла необхідність у продовженні запобіжного заходу відносно підозрюваного у вигляді тримання під вартою, оскільки є достатньо підстав вважати, що існують ризики, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме:

переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України). Так, відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, мають враховуватись вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 115 КК України, відповідно до ст. 12 КК України, за ступенем тяжкості є особливо тяжким злочином, за вчинення якого передбачене основне покарання у виді позбавлення волі на строком від 7 до 15 років. Тобто суворість покарання беззаперечно може слугувати приводом до переховування підозрюваного від слідства та суду. У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26.07.2001 ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

незаконно впливати на потерпілого, свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України). Так, підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на волі, може здійснити спробу вплинути на зазначених осіб, з метою примушування їх до надання неправдивих свідчень чи висновків з метою уникнення кримінальної відповідальності. Підозрюваний знає місце проживання свідків та може здійснювати психологічний тиск та погрози на адресу останніх. Крім того, ОСОБА_5 вручене дане клопотання з додатками, серед яких є протоколи допиту свідків, в яких вказані їхні анкетні відомості, та підозрюваному вони стали відомі (місце праці, місце проживання, контактні дані);

вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Враховуючи обставини скоєння підозрюваним кримінального правопорушення, його тяжкість, вік та стан здоров`я підозрюваного, а також наявність вищевказаних ризиків, вказує на те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, належну поведінку підозрюваного та запобіганню вищевказаних ризиків.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, на його задоволенні наполягав.

Підозрюваний та захисник не заперечували проти задоволення клопотання.

Вислухавши думку учасників, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання слідчого та необхідність його задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що підтверджується: протоколами огляду місця події, протоколами, допиту свідків, протоколом огляду, повідомленням про підозру, протоколом допиту підозрюваного, висновками експертів, висновком судово-психіатричного експерта, протоколом проведення слідчого експерименту, іншими матеріалами кримінального провадження.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Суд вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваним, оскільки останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину і розуміючи наслідки завершення досудового слідства та судового розгляду, а також враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування, тим паче на початкових його етапах, коли розкриття злочину найбільш ефективне.

Не виключений також ризик впливу на свідків чи інших підозрюваних, оскільки зміна показань дозволить легше уникнути кримінальної відповідальності, що є достатнім мотивом для підозрюваного на вчинення таких дій.

Також не виключений ризик продовження злочинної діяльності підозрюваним, так як останній неодноразово судимий за умисні злочини.

Доходячи до висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому відносно підозрюваного може бути обрано запобіжний захід.

Вирішуючи питання про доцільність продовження строку дії найсуворішого запобіжного заходу суд враховує, що досудове слідство не вдається завершити до спливу строку дії запобіжного заходу. Також суд враховує дані про особу підозрюваного, який судимий, проживає у м. Дніпрі, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину в період воєнного стану, а тому встановлені судом ризики не можуть бути знівельовані менш суворим запобіжним заходом ніж тримання під вартою. Більш того, на початковій стадії слідства, коли вважливий максимально швидкий збір доказів, в тому числі за участі підозрюваного, уникнення слідства підозрюваним може призвести до втрати доказової бази, а інтереси суспільної небезпеки на даному етапі превалюють над правом особи на свободу.

Враховуючи вимоги п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне не визначити розмір застави за умови внесення якого підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 5 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 погоджене з прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч .1 ст. 115 КК України задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 16 жовтня 2024 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Повний текст ухвали буде оголошено 11.09.2024 о 17:00 годині.

Слідчий суддя ОСОБА_1