Провадження № 1-кс/686/8647/24
11 жовтня 2024 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Хмельницький, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , , раніше судимого,
11 жовтня 2024 року слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням, яке погоджено прокурором Хмельницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України. В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України, який є тяжкими злочином, та існують передбачені ст.177 КПК України ризики , а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищення, приховування чи спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Заслухавши пояснення прокурора та слідчого, які клопотання підтримали та наполягали на його задоволенні, підозрюваного та його захисника, які заперечили щодо його задоволення, посилаючись на недоведеність наявних ризиків і просили обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, дослідивши матеріали клопотання та надані матеріали кримінального провадження, прихожу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Встановлено, що відповідно до Указу Президента України, який затверджений Законом України № 2102-IX від 24.02.2022, на території України у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України, відповідно до пункту 20 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05:30 год 24.02.2022 строком на 30 діб, а також відповідно з Указом Президента України № 65/2022 від 24 лютого 2024 року «Про загальну мобілізацію», затвердженого Законом України від 3 березня 2022 року № 2105-IX, запроваджено загальну мобілізацію, які надалі неодноразово продовжувались, тобто, у період часу з 24.02.2022 по 10.10.2024 на території України було запроваджено та діяв воєнний стан та загальна мобілізація.
Так, в ході проведення досудового розслідування встановлено, що військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 , ОСОБА_7 , у вересні 2024 року, точної дати в ході досудового розслідування не встановлено, перебуваючи у місті Хмельницькому, дізнався від свого знайомого, анкетні дані якого невідомі, що ОСОБА_8 має намір виготовити документи, що наддадуть йому право на отримання відстрочки від мобілізації до Збройних Сил України, і у ОСОБА_7 виник злочинний умисел, направлений на одержання від ОСОБА_8 неправомірної вигоди для себе за вплив на службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо вирішення питання про оформлення документів для отримання останнім відстрочки від мобілізації або ж визнання його непридатним до військової служби.
З метою реалізації свого злочинного умислу направленого на одержання неправомірної вигоди, переслідуючи корисливий мотив, ОСОБА_7 , 01.10.2024, близько 07 год. 30 хв., через мобільний додаток «WhatsApp» зателефонував до ОСОБА_8 та в ході розмови запевнив останнього, що у разі надання йому грошових коштів в сумі 5000 доларів США, він використовуючи свої зв`язки може вплинути на службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 , які уповноважені на виконання функцій держави, щодо прийняття ними рішення про непридатність ОСОБА_8 до несення військової служби із виключенням з військового обліку.
Побоюючись бути мобілізованим до лав Збройних Сил України та розуміючи необхідність отримання вищевказаної документації про непридатність до проходження служби в Збройних Силах України, ОСОБА_8 вимушено погодився на протиправну пропозицію ОСОБА_7 та на вимогу останнього надіслав йому у мобільному додатку «WhatsApp» фото свого паспорта та медичних епікризів.
В подальшому 02.10.2024, ОСОБА_7 продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел щодо отримання неправомірної вигоди, діючи умисно, з корисливих мотивів, у мобільному додатку «WhatsApp» написав повідомлення ОСОБА_8 , в якому вимагав підтвердити свій намір на надання йому неправомірної вигоди в сумі 5000 доларів США за вплив на службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо прийняття ними рішення про непридатність останнього до несення військової служби із виключенням з військового обліку, на що ОСОБА_8 вимушено підтвердив свої наміри та повідомив, що зможе передати йому грошові кошти не раніше 8-9 жовтня 2024 року.
02.10.2024 ОСОБА_8 звернувся до правоохоронних органів з відповідною заявою щодо незаконних дій ОСОБА_7 та в подальшому діяв під їх контролем.
В подальшому 10.10.2024 близько 11 год. 30 хв., згідно попередньої домовленості, ОСОБА_8 приїхав до будинку
АДРЕСА_3 де зустрівся з ОСОБА_7 , та під час розмови ОСОБА_7 знову запевнив ОСОБА_8 в тому, що він використовуючи свої зв`язки вплине на службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо прийняття ними рішення про непридатність останнього до несення військової служби із виключенням з військового обліку, після чого за вимогою ОСОБА_7 , зайшовши до квартири АДРЕСА_4 та в 11 год. 50 хв., останній отримав від ОСОБА_8 5000 доларів США неправомірної вигоди, що відповідно до курсу гривні затвердженого Національним банком України станом на 10.10.2024 становить 205 967 гривень, в якості неправомірної вигоди за здійснення впливу на службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо прийняття ними рішення про непридатність до несення військової служби із виключенням з військового обліку ОСОБА_8 , після чого злочинній дії ОСОБА_7 було викрито працівниками правоохоронних органів на місці події.
Своїми діями, що виразилися в одержанні неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави поєднане з вимаганням такої вигоди, ОСОБА_7 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 369-2 КК України.
10.10.2024 в 11 год. 57 хв., ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_2 , затримано на підставі п.1 ч.1 ст. 208 КПК України, за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.
11.10.2024 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, тобто одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане із вимаганням такої вигоди.
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення на даний час об`єктивно підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: - повідомленням Служби безпеки України від 02.10.2024, про виявлене кримінальне правопорушення з боку ОСОБА_7 ; - протоколом прийняття заяви від ОСОБА_8 про вчинення кримінальне правопорушення, від 07.10.2024; - протоколами допитів свідка ОСОБА_8 , від 07.10.2024 та від 10.10.2024; - протоколом затримання ОСОБА_9 в порядку п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України від 10.10.2024; - протоколом обшуку квартири АДРЕСА_4 ; - протоколом ідентифікації та вручення грошових коштів від 10.10.2024; - іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років з конфіскацією майна.
Частиною 1 ст.183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
На даний час існують наступні ризики, передбачені ст. 177 КПК України:
1) оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України,за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, усвідомлюючи про неминучість покарання за вчинення вказаного злочину у вигляді позбавлення волі;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, які на даний час не вилучені, а тому в разі обрання йому запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням можливості вільно пересуватись, негайно знищить указане майно;
3) перебуваючи на волі матиме змогу незаконно впливати як особисто, так і через інших осіб, на свідків у кримінальному провадженні, щодо зміни показань в сторону його захисту.
При цьому, у даних рішеннях ЄСПЛ зазначено, що небезпека переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Отже, наведені фактичні обставини цього кримінального провадження та особисті обставини підозрюваного в сукупності, дають підстави дійти висновку про існування ризику переховування від органу досудового розслідування або/та суду.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001, суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів;
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого, що підозрюваний ОСОБА_7 може впливати на свідків у кримінальному провадженні.
Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.
Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваної запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.
Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Досудовим розслідуванням встановлено, що особи, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження (свідки) ще не допитані, відтак у разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою це дозволить підозрюваній, яка обізнана про коло осіб, котрим відомо або може бути відомо згадані обставини, зможе шляхом умовлянь, чиненням тиску та/або будь-яким іншим чином вплинути на цих осіб з метою серед іншого зміни показань про обставини провадження, як на стадії досудового розслідування, так і під час судового розгляду.
А тому твердження захисника про неможливість впливу на свідків, слідчий суддя вважає непереконливим.
На думку слідчого судді, ризик перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином прокурор не довів.
При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання, а також те, що останній раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.
На переконання слідчого судді, прокурор у судовому засіданні довів, а слідчий суддя переконався у тому, що існує обґрунтована підозра вчинення тяжкого кримінального правопорушення, що є підставою для застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу - тримання під вартою.
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_7 слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 3028 грн.) 151 400 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.
А тому саме такий розмір застави зможе забезпечити належну процесуальну поведінку та не буде завідомо непомірним для нього.
Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_10 слід встановити в межах строку досудового розслідування.
Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст.369-2 КК України, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 07 грудня 2024 року включно.
Визначити заставу в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151 400 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.
У в разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:
- не відлучатись без дозволу слідчого, прокурора, суду з населеного пункту за місцем проживання;
- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування з свідками у вказаному кримінальному провадженні.
- невідкладно прибувати за викликами до слідчого, прокурора за першою вимогою;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.
Ухвала діє по 07 грудня 2024 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Хмельницького міськрайонного суду ОСОБА_1