Справа № 442/6445/24
Провадження № 1-кс/442/1207/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2024 року слідча суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дрогобичі клопотання старшого дізнавача СД Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , про арешт майна, -

в с т а н о в и л а:

Старший дізнавач СД Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до суду у межах кримінального провадження №0000171, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, з клопотанням про арешт майна, обґрунтовуючи наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 06.08.2024 приблизно о 15:50 год на АДРЕСА_1 у ОСОБА_5 виявлено порошкоподібну речовину білого кольору схожу на наркотичну, яку він знайшов, підібрав та зберігав для власного вжитку, без мети збуту.

Під час проведення огляду місця події у присутності двох понятих та ОСОБА_5 в останнього вилучено та упаковано у спец-пакет Національної поліції України PSP1144694 порошкоподібну речовину білого кольору, ззовні схожу на наркотичну, яка міститься у прозорому зіп-пакеті.

З метою забезпечення завдань кримінального провадження, швидкого, повного та неупередженого розслідування виникла необхідність у проведенні експертних досліджень та проведенні інших слідчих (процесуальних) дій з вилученим майном, а тому виникла необхідність у накладенні арешту на тимчасово вилучене майно.

Дізнавач у судове засідання не з`явився, просив розглянути клопотання без його та прокурора участі.

Неприбуття учасників провадження в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу наступного висновку.

Як вбачається з витягу з ЄРДР, 06.08.2024 зареєстровано кримінальне провадження №0000171, правова кваліфікація кримінального правопорушення ч.1 ст.309 КК України, слідчі/дізнавачі, які здійснюють досудове розслідування ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , прокурори, які здійснюють процесуальне керівництво ОСОБА_4 , ОСОБА_8 .

З протоколу огляду місця події від 06.08.2024 вбачається, що вилучено речі, на які дізнавач просить накласти арешт.

Постановою старшого дізнавача СД Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 від 06.08.2024 про визнання предмета як речового доказу у межах кримінального провадження №№0000171 від 06.08.2024 визнано речовим доказом: порошкоподібну речовину білого кольору, ззовні схожу на наркотичну, яка міститься у прозорому зіп-пакеті.

Положеннями статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно п. 1, 2 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати, зокрема, правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Враховуючи вищенаведене, вважаю, що дізнавачем доведено правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, а також те, що накладення арешту на зазначене у клопотанні майно буде мати вагоме значення для швидкого, повного та неупередженого розслідування вказаного кримінального правопорушення. Відтак, з метою попередження негативних наслідків, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а:

Клопотання старшого дізнавача СД Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна задоволити.

Накласти арешт на вилучену 06.08.2024 під час огляду місця події порошкоподібну речовину білого кольору, ззовні схожу на наркотичну, яка міститься у прозорому зіп-пакеті, яку добровільно видав ОСОБА_5 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Копію ухвали надіслати, у відповідності до ч. 7 ст. 173 КПК України, дізнавачу, прокурору не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1