Номер провадження: 11-сс/813/1368/24
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі:

головуючий суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар судового засідання ОСОБА_5 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_6 ,

представника власника майна ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника власника майна ОСОБА_7 , яка діє в інтересах ОСОБА_8 , про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 25 червня 2024 року, в рамках кримінального провадження № 0000667 від 20.05.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, -

установив:

Зміст оскарженого судового рішення.

Оскаржуваною ухвалою слідчого судді задоволено клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 , та накладено арешт на майно, яке було виявлено та вилучено 12.06.2024 року під час проведення обшуку за місцем реєстрації заступника директора Департаменту міського господарства Одеської міської ради ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення слідчого судді мотивоване тим, що вилучене майно, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.

Не погодившись із зазначеною ухвалою суду першої інстанції,представник власника майна ОСОБА_7 , яка діє в інтересах ОСОБА_8 , подала апеляційну скаргу, в якій зазначає, що ухвалу суду є частково незаконна, необґрунтована, невмотивована та такою, що підлягає скасуванню.

Крім того, у поданій апеляційній скарзі ставить питання про поновлення строку на апеляційне оскарження вказаної ухвали, яке обґрунтоване тим, що власник майна не був повідомлений належним чином про розгляд клопотання про арешт майна, а про існування ухвалиКиївського районного суду м. Одеси від 25 червня 2024 року останній дізнався, отримавши відповідь на адвокатський запит 23 серпня 2024 року, після чого, протягом п`яти днів було подано апеляційну скаргу.

Позиції учасників судового розгляду.

Представник власника майна ОСОБА_7 , яка діє в інтересах ОСОБА_8 , підтримали доводи клопотання та просила його задовольнити.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання.

Дослідивши матеріали провадження та доводи клопотання, апеляційний суд приходить до таких висновків.

Мотиви апеляційного суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь - якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Частина 1 ст. 24 КПК України передбачає, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим кодексом.

Поряд з цим, у п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України визначено, що апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

В свою чергу, абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України прямо вказує - якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

За змістом статті 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені, зокрема законом, проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності. Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення.

Частиною 1 ст. 117 КПК України передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише у тому випадку, якщо його пропущено з поважних причин. Отже, в ініційованому учасником кримінального провадження клопотанні про поновлення процесуального строку має бути наведено причини, через які цей строк пропущено.

Однак поняття поважності причин пропуску процесуальних строків є оціночним. Зокрема, з системного аналізу ст. ст. 117, 138, п. 1 ч. 1 ст. 232, п. 1 ч. 1 ст. 336, ч. 3 ст. 400 КПК слідує, що під поважними причинами пропуску звернення до суду слід розуміти лише ті обставини, які не залежали від волі особи і об`єктивно перешкоджали чи унеможливлювали своєчасне її звернення до суду у встановлений КПК строк. Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такий висновок узгоджується із позицією Верховного Суду України, висловленою у постанові від 13.07.2017 по справі № 5-117кс(15)17.

Тож можливість поновити строк на апеляційне оскарження кримінальний процесуальний закон пов`язує з тим чи обставини, унаслідок яких скаргу подано несвоєчасно, залежали від волі ініціатора перегляду і чи пов`язані вони з дійсно істотними перешкодами/труднощами, що унеможливили або ускладнили своєчасне звернення в суд.

З матеріалів справи слідує, що розгляд клопотання про арешт майна, виявленого та вилученого 12.06.2024 року під час проведення обшуку за місцем реєстрації заступника директора Департаменту міського господарства Одеської міської ради ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , слідчим суддею здійснювався з повідомленням представника власника майна ОСОБА_9 за номером телефону НОМЕР_1 , який був учасником обшуку, що підтверджується довідковим листом (27-31,34-35а.с.41), тобто строк для апеляційного оскарження ОСОБА_8 , почав обчислюватись з дня оголошення оскаржуваної ухвали, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України.

Крім того, ч. 7 ст. 376 КПК України передбачено, що копія судового рішення не пізніше наступного дня після ухвалення надсилається учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні.

Так, у відповідності до вищевказаних положень КПК України представнику власника майна ОСОБА_9 27 червня 2024 року на електронну адресу (е-mail: ІНФОРМАЦІЯ_2 ) було направлено копію оскарженої ухвали, що підтверджується довідкою про відправку електронного листа (а.с.48,53).

Як вбачається з матеріалів судового провадження, апеляційну скаргу представник власника майна ОСОБА_7 , яка діє в інтересах ОСОБА_8 , подала 28 серпня 2024 року (а.с. 54), тобто поза межами п`ятиденного строку на апеляційне оскарження.

Враховуючи встановлені обставини, колегія суддів у наголошує, що правило початку перебігу строку «з дня отримання копії судового рішення» не поширюється на осіб, які були викликані у судове засідання, оскільки у такому випадку строк на апеляційне оскарження обчислюється за загальним правилом, а саме з моменту оголошення судового рішення. Такий висновок апеляційного суду узгоджується із позицією Верховного Суду України, висловленою у справі № 937/2679/20, якщо ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи, інтересів якої вона стосується та яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи має обчислюватись із дня отримання копії судового рішення, незалежно від наявності інших джерел інформування про прийняте рішення.

Так, власник майна, будучі повідомлений, через свого представника, про розгляд клопотання про арешт майна, мав можливість скористатися особисто або через представника своїм правом, передбаченим національним законодавством, та протягом строку, визначеного п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України, подати апеляційну скаргу. При цьому, данні, які можуть свідчити про те, що власник майна був позбавлений можливості подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня оголошення оскаржуваної ухвали відсутні.

Таким чином, з огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що представник власника майна у своєму клопотанні не наводить достатніх та поважних підстав пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, а тому апеляційна скарга у відповідності до вимог ст. 399 КПК України підлягає поверненню особі, яка її подала.

При цьому, згідно ч. 7 ст.399 КПК України повернення апеляційної скарги не позбавляє права власника майна повторного звернення до суду апеляційної інстанції.

У свою чергу, у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК України. Такий висновок сформульовано у постанові об`єднаної палати ККС ВС від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18 (провадження № 51-6470кмо18).

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга, подана після закінчення строку апеляційного оскарження, повертається, якщо суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Тож, на підставі викладеного та керуючись положеннями ст. 395, 399, 419 КПК України, апеляційний суд

постановив:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_7 , яка діє в інтересах ОСОБА_8 , про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 25 червня 2024 року, в рамках кримінального провадження № 0000667 від 20.05.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України,- залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу представника власника майна ОСОБА_7 , яка діє в інтересах ОСОБА_8 , - повернути особі, яка її подала разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом трьох місяців з моменту її проголошення.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4