Провадження № 1-кс/359/2163/2024
У Х В А Л А

Іменем України

05 листопада 2024 року слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах заявника ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, відомості про яке 24 червня 2024 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000209, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 174 КК України,

в с т а н о в и в :

04 листопада 2024 року до слідчого судді Бориспільського районного суду Київської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, відомості про яке 20 жовтня 2015 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000209, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 174 КК України.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

За змістом приписів ст. 171-174КПКУкраїни у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Проте, заявник звертаючись до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, не долучив до клопотання відповідну ухвалу про арешт майна від 25 червня 2024 року, засвідчену належним чином.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч. 6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що таке клопотання слід повернути для усунення недоліків.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в :

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах заявника ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, відомості про яке 24 червня 2024 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000209, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 174 КК України, повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити адвокату ОСОБА_2 та заявнику ОСОБА_3 , що вони мають право повторно звернутись до суду з вказаною скаргою.

Ухвалу слідчого судді може бути оскаржено безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1