Справа № 298/754/24
Номер провадження 1-кс/298/220/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2024 року с-ще Великий Березний

Слідчий суддя Великоберезнянського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , начальника Великоберезнянського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши клопотання власника майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000058 від 13.03.2024,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 16.10.2024 по справі №298/754/24 на належний йому на праві власності автомобіль марки «HYUNDAI - SONATA», н.з. НОМЕР_1 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 надав слідчому судді постанову прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_5 від 29.10.2024 про визначення територіальної підслідності у кримінальному провадженні №0000058 від 13.03.2024, вказавши, що клопотання про скасування арешту майна не може бути розглянуто слідчим суддею Великоберезнянського районного суду Закарпатської області, оскільки слідчий відділ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, за яким визначено підслідність у даному кримінальному провадженні, перебуває в межах територіальної юрисдикції Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області. Прокурор просив залишити без розгляду клопотання про скасування арешту майна або ж закрити провадження в справі.

У судовому засіданні власник майна ОСОБА_4 позицію щодо заявленого прокурором клопотання не висловив.

Вивчивши клопотання про скасування арешту майна, постанову прокурора від 29.10.2024, слідчий суддя доходить наступних висновків.

Статтею 174 КПК України регламентовано процедуру розгляду слідчим суддею, судом клопотання про скасування арешту майна.

Так, частиною першою зазначеної статті передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У частині 2 ст. 132 КПК України, якою закріплено загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначено підсудність (розмежовано повноваження місцевих судів) щодо розгляду клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження: «Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається:

1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини;

2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, до Вищого антикорупційного суду».

Ухвалою слідчого судді 16.10.2024 за клопотанням прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження №0000058, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 березня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,досудове розслідування якого здійснювалося слідчими слідчого відділення відділу поліції №2 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області накладено арешт на вилучені під час обшуку 19 вересня 2024 року автомобіль марки «HYUNDAI - SONATA», н.з. НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , яке поміщено до спеціального пакету НПУ CRІ 1123749, пластмасову трубку фіолетового кольору, яку поміщено до спеціального пакету НПУ CRІ1123749, із забороною користування, розпорядження та відчуження майном до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Постановою прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_5 від 29.10.2024 підслідність у кримінальному провадженні №0000058 від 13.03.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.3 ст.307 КК України, визначено за слідчим відділом Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області.

Слідчий відділ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області знаходиться в межах територіальної юрисдикції Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Отже, клопотання власника майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000058 від 13.03.2024 не може бути розглянуто слідчим суддею Великоберезнянського районного суду Закарпатської області.

Нормами Кримінального процесуального кодексу України, якими регламентовано питання про накладення арешту на майно та загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, прямо не закріплено алгоритму дій слідчого судді у випадку, якщо подане клопотання про арешт майна не підлягає розгляду в цьому суді.

Разом з тим, це питання може бути вирішено через застосування ч. 6 ст. 9 КПК України та положень засади диспозитивності, зокрема, ч. 3 ст. 26 КПК України, згідно з якою слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що не тільки винесені на їх розгляд сторонами, але й віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

За таких обставин, у зв`язку із зміною підслідності кримінального провадження, клопотання власника майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна слід повернути особі, яка його подала, для звернення за територіальною підсудністю.

Постановляючи ухвалу про повернення клопотання про скасування арешту майна у випадку, якщо таке клопотання не підлягає розгляду в цьому суді згідно з правилами частини 2 ст. 132 КПК України, слідчий суддя діє в межах механізму, передбаченого ч. 6 ст. 9 КПК України, та не виходить за межі своїх процесуальних повноважень, передбачених нормами Кримінального процесуального кодексу України. Більш того, своїм рішенням про повернення такого клопотання слідчий суддя не допускає можливості прийняття рішення поза межами своїх повноважень, передбачених кримінальними процесуальними нормами. Подібний висновок щодо застосування ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли нормами процесуального закон не врегульовано алгоритму дій слідчого судді після отримання клопотання, яке не підлягає розгляду в цьому суді, викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 31.05.2021 у справі справа № 646/3986/19 (провадження № 51-3335 кмо 20).

Повернення клопотання не позбавляє особу, яка його подала, звернутися з ним до слідчого судді суду, в межах територіальної юрисдикції якого перебуває орган досудового розслідування Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Керуючись ст.ст. 9, 132, 174, 371, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання власника майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000058 від 13.03.2024 - повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1