Справа № 463/8539/24
Провадження № 1-кс/463/7027/24
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

16 вересня 2024 року слідчий суддя Личаківського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , детектива ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові клопотання старшого детектива Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління Бюро економічної безпеки у Львівській області ОСОБА_4 погодженого прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні за № 0000098 від 09.05.2023 року,

в с т а н о в и в :

старший детектив Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Львівській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Подане клопотання мотивує тим, що детективами Підрозділу детективів на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000098 від 09.05.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.2 ст.364, ч.1 ст.366 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в січні 2023 року ОСОБА_6 перебуваючи на посаді генерального директора ТОВ «Чорноморенергоспецмонтаж», здійснюючи організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, тобто будучи відповідно до ч.3 ст.18 КК України службовою особою, з метою заволодіння бюджетними коштами, виділеними на відновлення критичної інфраструктури енергетичної галузі під час воєнного стану, діючи умисно, за попередньою змовою з директором ТОВ «ПРАЙМ ЛОГІСТИК ГРУП» ОСОБА_7 та іншими невстановленими особами, під час виконання робіт з перевезення трьох фаз автотрансформатора із заводськими номерами: № 126115 (фаза R), № 125243 (фаза S), № 125069 (фаза Т) зі ст. Мостиська ІІ до ВП «Хмельницька АЕС» (Хмельницька область, м.Нетішин, вул.Енергетиків,20), передбачених умовами Договорів від 06.10.2022 року № 06/10, укладеного між ТОВ «ЧЕСМ» та ТОВ «ІТЛ-ГРУПП» та від 29.08.2022 року № 1212, укладеного між ДП НЕК «Укренерго» та ТОВ «ІТЛ-ГРУПП», безпідставно вніс завідомо неправдиві відомості до акту надання послуг від 31.01.2023 року № 22 щодо виконання послуг та необхідності сплати за «Відшкодування вартості послуг з міжнародного перевезення вантажів (без ПДВ)» на суму 2067359,22 гривень без ПДВ, чим спричинив збитки державі в особі НЕК «Укренерго» на вказану суму, яка в шістсот і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину, що є особливо великим розміром. Окрім цього, 31.01.2023 року ОСОБА_6 обіймаючи посаду генерального директора ТОВ «ЧЕСМ», здійснюючи організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, з метою реалізації злочинного наміру щодо заволодіння коштами державного підприємства, виділеними на відновлення критичної інфраструктури енергетичної галузі під час воєнного стану, шляхом безпідставного завищення вартості виконаних робіт, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи умисно, за попередньою змовою з директором ТОВ «ПРАЙМ ЛОГІСТИК ГРУП» ОСОБА_7 та іншими невстановленими особами, достовірно знаючи, що трансформаторну групу АТ-3 за маршрутом Мостиська ІІ-Львів-Здолбунів-Кривин-Сільце перевезено силами РФ «Львівська залізниця» АТ «Укрзалізниця», підписав та скріпив відтиском круглої мастильної печатки ТОВ «ЧЕСМ» акт надання послуг від 31.01.2023 рок № 22 щодо виконання послуг та необхідності сплати за «Відшкодування вартості послуг з міжнародного перевезення вантажів (без ПДВ)» на суму 2067359,22 гривень без ПДВ. Надалі, на виконання умов Договору від 06.10.2022 року № 06/10 та на підставі акту надання послуг від 31.01.2023 № 22, до якого ОСОБА_6 вніс завідомо неправдиві відомості щодо фактичної вартості залізничного перевезення, останнім з ТОВ «ІТЛ-ГРУПП» підписано акти наданих послуг, на підставі яких ТОВ «ІТЛ-ГРУПП» безпідставно перерахувало на рахунок ТОВ «ЧЕСМ» належні НЕК «Укренерго» бюджетні кошти в розмірі 2067359,22 гривень.

Отже, ОСОБА_6 перебуваючи на посадах генерального директора ТОВ «Чорноморенергоспецмонтаж» та генерального директора ТОВ «ЧЕСМ», будучи службовою особою, діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб, шляхом зловживання своїм службовим становищем, повторно заволодів чужим майном в особливо великих розмірах.

12 вересня 2024 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України. Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України, доводиться зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем за попередньою змовою групою осіб, вчиненого потворно, в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах (ч.5 с.191 КК Україна) та у складанні, видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесенні до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей (ч.1 с.366 КК Україна).

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні просив задовольнити подане клопотання та пояснив, що на його думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою, оскільки останній підозрюється у скоєнні злочинів, в тому числі особливо тяжкого, санкція якого у разі визнання його винуватим, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна. Підозрюваний будучи обізнаним про можливу міру покарання, відсуваючи страх та перебуваючи на волі може ухилитись від можливого покарання, слідства та суду, змінити місце свого проживання, у тому числі виїхати за межі України, а тому, перебуваючи на волі, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, шляхом спотворення чи внесення до них недостовірних відомостей, оскільки органом досудового розслідування на даний час не отримано усіх речових доказів; незаконно впливати на свідків, зокрема, на службових осіб НЕК «УКРЕНЕРГО», ТОВ «ІТЛ-ГРУПП», ТОВ «ПРАЙМ ЛОГІСТИК ГРУП», шляхом залякування та переконання, що може призвести до зміни показань; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, з метою уникнення відповідальності за вчинені кримінальні правопорушення, а також вчинити інші кримінальні правопорушення з метою власного матеріального збагачення. Крім цього, просить визначити останньому, заставу у розмірі 997 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави на його думку здатний забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків.

Детектив ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримала позицію прокурора.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні відносно клопотання заперечив, з підстав викладених у письмових запереченнях. Вважає повідомлену ОСОБА_6 підозру не обґрунтованою, прокурором до матеріалів клопотання не долучено належних доказів, які б підтверджували причетність підозрюваного до вчинення кримінальних правопорушень. Крім того, прокурором не доведені ризики, передбачені ст.177 КПК України. При цьому, звертає увагу слідчого судді на те, що ОСОБА_6 на першу вимогу з`явився до детектива та суду, має стійкі соціальні зв`язки, не має наміру переховуватися від органів досудового розслідування та суду чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, є особою у віці 70 років та потребує медичного нагляду. Також просить врахувати, що підозрюваний приймає активну участь у наданні допомоги ЗСУ, іншим благодійним організаціям, нагороджений званням «Заслужений енергетик України», отримав подяки від командирів військових частин. А тому, просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав позицію захисника.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши та перевіривши надані матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з матеріалів клопотання, до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за № 0000098 від 09.05.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.2 ст.364, ч.1 ст.366 КК України. Про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України ОСОБА_6 повідомлено 12.09.2024 року.

16 вересня 2024 року ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що доведеність наявності обґрунтованої підозри у вчиненні злочину на момент вирішення питання про взяття під варту має відповідати стандарту «розумна підозра». Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин (справа «Фокс, Кемпбел і Харлей проти Об`єднаного Королівства», рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ердагоз проти Туреччини», 1997 рік). Хоча факти на момент вирішення питання про утримання під вартою і не повинні бути переконливими настільки, щоб можна було визначити винуватість особи у вчиненні злочину, суд повинен оцінити докази, надані сторонами, на предмет їхньої допустимості, достовірності та належності і відкинути ті з них, що не відповідають цим критеріям. При цьому, суд має обґрунтовувати своє рішення на підставі дослідження у суді обґрунтованої підозри, а не на основі даних, поданих стороною обвинувачення.

Крім того, як зазначає ЄСПЛ, існують різні критерії доведеності необхідні для звинувачення (як правило, доведеність за відсутності обґрунтованих сумнівів) та переслідування (як правило, обґрунтована підозра у скоєнні злочину) особи. Отже, можуть бути звичайно такі випадки, коли обґрунтована підозра не призводить у результаті судового розгляду до засудження особи за відсутності обґрунтованих сумнівів. Однак, у таких ситуаціях держава має законний інтерес забезпечити, аби особи, щодо яких існує обґрунтована підозра у скоєнні злочину, не намагались ухилитися від правосуддя або підірвати належне проведення судового розгляду, у ході якого має бути розглянуто питання про їхню винність або невинність («Справа Lavrechov проти Чеської Республіки», рішення від 20.06.2013, заява № 57404/08, п.50).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: довідкою (висновком) спеціаліста Західного офісу ДАС від 02.02.2024 року перевірки в якості спеціаліста для надання консультацій в порядку статті 71 КПК (участь у проведенні перевірки) під час досудового розслідування по матеріалах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань в рамках кримінального провадження за № 0000098 від 09.05.2023 року по об`єкту ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО»; довідкою (висновком) спеціаліста Західного офісу ДАС від 06.06.2024 року; висновком судово-економічної експертизи проведеної за матеріалами кримінального провадження від 21.06.2024 року № 516-522/24-22; актами надання послуг № 362 та № 363 від 31.12.2022 року, № 22 від 31.01.2023 року; іншими матеріалами та документами отриманими за результатами проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000098 від 09.05.2023 року в їх сукупності.

При цьому, оцінюючи вказані докази, слідчим суддею не встановлено істотного порушення прав та свобод людини при отриманні таких доказів.

Також, виходячи з фактичних обставин справи, на даний час слідчий суддя погоджується з правильністю кримінально-правової кваліфікації дій ОСОБА_6 .

Згідно з п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Положеннями ст.183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з врахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.

В п.36 Рішення від 20.05.2010р., яке ухвалено у справі «Москаленко проти України» (заява № 37466/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Тому, слідчий суддя відкидає всі аргументи сторони захисту про відсутність доказів, які підтверджують зазначені у клопотанні ризики, а оцінку цих ризиків проведе з точки зору доказів, які підтверджують, що підозрюваний має реальну можливість здійснити відповідні дії на шкоду інтересам кримінального провадження.

У мотивах клопотання детектив покликається виключно на існування ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Відповідно, враховуючи таку засаду кримінального провадження як диспозитивність, слідчий суддя детально розгляне можливість існування цих ризиків та не буде перевіряти можливість існування інших ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Санкції статей, за якими підозрюється ОСОБА_6 передбачають покарання в тому числі у виді позбавлення волі. В силу вимог статті 12 КК України, вказані злочини є відповідно нетяжким та особливо тяжким.

Крім того, слідчий суддя дотримується висновку, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Справа «Бекчиєв проти Молдови» п.58).

Як уже зазначалось вище, існує обґрунтована підозра щодо вчинення в тому числі особливо тяжкого злочину.

Сам підозрюваний одружений, має постійне місце реєстрації та проживання, раніше не судимий, офіційно працевлаштований, за місцем роботи характеризується позитивно, приймає активну участь у наданні допомоги ЗСУ та іншим організаціям, нагороджений званням «Заслужений енергетик України».

Також, слід врахувати, що сторона обвинувачення не надала жодного доказу, який би підтверджував протилежне.

Вказане в сукупності свідчить про те, що ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду органом досудового розслідування не доведено.

При встановленні наявності ризику незаконного впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, але і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що ризик впливу на свідків існує і він не є мінімальним.

Щодо ризиків перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, продовження вчинення кримінальних правопорушень чи знищення або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про те, що як зазначалось вище, підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки, раніше не судимий, з`являється на виклики до органу досудового розслідування та суду, випадків знищення або спотворення будь-яких із речей чи документів за час проведення досудового розслідування матеріали клопотання не місять, що на думку слідчого судді виключає можливість перешкоджання кримінальному провадженню, тому дані ризики є недоведеним.

Докази, які підтверджують обґрунтованість підозри слідчий суддя вважає вагомими, враховуючи також той факт, що доказів про протилежне сторона захисту не надала.

Як уже зазначалось вище, підозрюваний має міцні соціальні зв`язки. Ніщо не свідчить про те, що репутація підозрюваного є поганою.

Проте, такі обставини в світлі наведених вище фактичних даних та характеристики кримінальних правопорушень, в яких підозрюється ОСОБА_6 , не є настільки переконливими та вагомими, щоб виключити необхідність обрання запобіжного заходу, хоча слід визнати, в певній мірі вони зменшують значимість доведених ризиків.

Разом з тим, слідчий суддя не погоджується з доводами прокурора, про те, що інші, більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

З врахуванням того, що із долучених до матеріалів клопотання доказів вбачається, що підозрюваний має постійне місце проживання, одружений, офіційно працевлаштований, за місцем роботи характеризується позитивно, що вказує на його міцні соціальні зв`язки, раніше не судимий, є особою у віці 70 років, слідчий суддя не вбачає підстав для обрання підозрюваному найтяжчого запобіжного заходу, а тому, йому слід обрати запобіжний захід у виді застави у розмірі 300 (трьохсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який із врахуванням покладених на нього обов`язків відповідатиме меті і завданням запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст.177, 178, 182-184, 186, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

клопотання старшого детектива Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління Бюро економічної безпеки у Львівській області ОСОБА_4 погодженого прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні за № 0000098 від 09.05.2023 року - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Романів-Хутор Іллінецького району Вінницької області, українця, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, працюючого на посаді генерального директора ТОВ «Чорноморенергоспецмонтаж», раніше не судженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , - запобіжний захід у виді застави у розмірі 300 (трьохсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908400,0 гривень (дев`ятсот вісім тисяч чотириста гривень 00 копійок).

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

4) утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними, свідками, експертами у даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного, визначити в межах строку досудового розслідування - до 11 листопада 2024 року.

У задоволенні решти вимог клопотання - відмовити.

Сума застави може бути внесена підозрюваним або іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) у розмірі, визначеному в цій ухвалі, у національній грошовій одиниці України.

Роз`яснити підозрюваному, що не пізніше п`яти днів з дня застосування запобіжного заходу у виді застави він зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує слідчому, прокурору, суду. З моменту застосування запобіжного заходу у виді застави, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

Роз`яснити заставодавцю (у разі внесення ним застави), що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України. Також заставодавцю роз`яснюється, що у разі внесення ним застави, на нього покладається обов`язок забезпечити належну поведінку підозрюваного та його явку за викликом.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у виді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному та його захиснику.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали та покладених на підозрюваного обов`язків покласти на прокурорів відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки Львівської обласної прокуратури, що здійснюють процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні за № 0000098 від 09.05.2023 року, та детективів Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління Бюро економічної безпеки у Львівській області, які здійснюють у ньому досудове розслідування.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1