ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3021/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" жовтня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , старшого слідчого Дарницького УП ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дарницького районного суду м. Києва клопотання старшого слідчого Дарницького УП ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0004231 від 11.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004231 від 11.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 26 вересня 2024 року о 16:00 год. невстановлена особа шахрайським шляхом заволоділа USDT TRC20, які належали ОСОБА_5 , з крипто гаманця НОМЕР_1 та в подальшому перевівши на крипто гаманець НОМЕР_3 та вподальшому на крипто гаманець НОМЕР_6.

23 вересня 2024 року ОСОБА_5 , перебуваючи на території Дарницького району м. Києва біля метро Харківська, біля будівлі 3В по вулиці Бажана, через ресурс obmenat24.com придбав за 26 000 доларів США криптовалюту USDT TRC20 в кількості 25341.13 одиниць, які були зараховані на адресу гаманця: НОМЕР_1 , який належить йому ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,

ІНФОРМАЦІЯ_3 на крипто гаманець, який належить ОСОБА_5 , зловмисники здійснили «дастінг» атаку, тобто відправлення мікроскопічних сум на криптовалютні гаманці, основною метою чого є порушення анонімності власників гаманців та провдення подальшого відстеження їх активності.

На наступний день, 26 вересня 2024 року, перебуваючи за вищевказаною адресою ОСОБА_5 дізнався, що в цей же день о 14:21:54 (UTC) зловмисник викрав з його криптогаманця криптовалюту в розмірі 25,364.30422 USDT TRC20, які переказав на адресу криптогаманця НОМЕР_3.

ІНФОРМАЦІЯ_7

Аналізом транзакції в TronScan (інструмент для перевірки транзакцій в екосистемі Tron) встановлено наступне.

Зловмисник 26 вересня 2024 року о 21:14:36 (UTC) з криптогамнця за адресою НОМЕР_3, який належить ОСОБА_5 , переказав криптовалюту в розмірі 25,364.30422 USDT TRC20 на криптогаманець з адресою: НОМЕР_6.

ІНФОРМАЦІЯ_8

Відповідно до відомостей, які містить веб-ресурс ІНФОРМАЦІЯ_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ), криптогаманець з адресою: НОМЕР_6 належить сервісу обміну криптовалют KUNA. Вказаний сервіс належить компанії UAB KUNA Pro, яка зареєстрована в Литовській Республіці за адресою: АДРЕСА_1 , номер реєстрації: НОМЕР_2 .

26 вересня 2024 року о 21:40:66 (UTC) - 25,364.30422 USDT TRC20 з криптогаманця з адресою: ОСОБА_6 направлено на крипто гаманець з адресою НОМЕР_7, що належить криптобіржі KUNA

Після чого, ОСОБА_5 звернувся до підтримки клієнтів ОСОБА_7 та повідомив, що криптовалюта, яка надійшла на їх криптогаманець, є фактично його власністю.

Проте враховуючи правила обслуговування клієнтів компанії UAB KUNA Pro виникла необхідність у отриманні ухвали про арешт коштів.

Отже, слідчий вказав, що з метою забезпечення збереження та повернення майна необхідно накласти арешт на криптовалюту у сумі 25,364.30422 USDT TRC20 на криптогаманці НОМЕР_7 та зобов`язати компанію UAB KUNA Pro забезпечити повернення або перевипущення віртуальних активів потерпілій особі.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав наведених у ньому.

Враховуючи те, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, не було тимчасово вилучено, а розгляд справи без повідомлення власників є необхідним з метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя дішов висновку про доцільність здійснення розгляду вищевказаного клопотання слідчого без повідомлення власників майна про час та місце судового засідання.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, з метою запобігання можливості передачі та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, беручи до уваги наявність достатніх підстав вважати, що воно було предметом кримінального правопорушення, та визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні відповідною постановою слідчого від 12 жовтня 2024 року, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність накладення арешту на криптовалюту USDT TRC20 у кількості 25,364.30422, яка фактично належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та знаходиться на електронному мультивалютному криптогаманці НОМЕР_8, що належать ОСОБА_5 , та обслуговується компанією UAB KUNA Pro.

Крім того, з метою забезпечення дієвості арешту як заходу кримінального провадження, враховуючи специфіку криптовалют, як форми віртуальних активів, слідчий суддя також вважає за необхідне зобов`язати компанію UAB KUNA Pro забезпечити повернення або перевипущення віртуальних активів потерпілому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , які знаходяться на мультивалютному криптогаманці НОМЕР_8 у сумі 25,364.30422 USDT TRC20.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

клопотання старшого слідчого Дарницького УП ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0004231 від 11.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на криптовалюту USDT TRC20 у кількості 25,364.30422, яка фактично належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та знаходиться на електронному мультивалютному криптогаманці НОМЕР_8.

Зобов`язати компанію UAB KUNA Pro забезпечити повернення або перевипущення віртуальних активів потерпілому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , які знаходяться на мультивалютному криптогаманці НОМЕР_8 у сумі 25,364.30422 USDT TRC20.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді, якщо інше не передбачено Кримінальним процесуальним кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали оголошено 28 жовтня 2024 року о 10 год. 00 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1