Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.08.2024 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді матеріали судового провадження 11-сс/4806/477/24 за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.07.2024.

Цією ухвалою повернуто скаргу ОСОБА_5 , подану в інтересах ТОВ «Юридична фірма-МС» на бездіяльність уповноваженої особи Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_5 в інтересах ТОВ «Юридична фірма МС» звернувся до Ужгородського міськрайонного суду зі скаргою, яку мотивував тим, що 24.06.2024 ТОВ «Юридична фірма-МС» звернулось до Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області із заявою № 24-06-24-21 про кримінальні правопорушення, передбачені ст. 170, 206, 386 КК України. Однак станом на 04.07.2024 відомості, викладені у заяві про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені. Просив прийняти скаргу до провадження, винести ухвалу, якою зобов`язати слідчого чи посадових осіб Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя ухвалу мотивувала тим, що ОСОБА_5 на підтвердження своїх повноважень представника потерпілого, як директора ТОВ «Юридична фірма-МС», не надав документів, визначених п. 2 ч. 3 ст. 58 КПК України, а саме копій установчих документів ТОВ «Юридична фірма-МС». При цьому, долучена до скарги копія статуту ТОВ «Юридична фірма-МС» не містить відомості, що підтверджують повноваження ОСОБА_5 . Тому, слідчий суддя дійшла висновку, що скарга подана особою, яка не має права її подавати, у зв`язку з чим повернула таку ОСОБА_5 .

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить скасувати ухвалу слідчого судді від 08.07.2024, а матеріали провадження за його скаргою повернути до суду першої інстанції для розгляду по суті. Вважає ухвалу слідчого судді незаконною та не обґрунтованою, такою, що винесена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону. Стверджує, що скарга подана на адресу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з офіційної електронної пошти ТОВ «Юридична фірма-МС» з використанням електронного ключа ТОВ «Юридична фірма-МС», а тому в слідчого судді не було законних підстав для повернення скарги. Звертає увагу на те, що до скарги додано копію заяви про кримінальне правопорушення і у випадку проведення судового засідання за участю заявника, слідчий суддя мала можливість встановити особу директора ТОВ «Юридична фірма-МС».

-2-

Судове провадження розглядається за відсутності прокурора, особи яка подала апеляційну скаргу, неявка яких з урахуванням положень ч. 4 ст. 405 КПК України не перешкоджає його розгляду. При цьому враховується, що вказані особи належним чином повідомлені про час та місце розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді, а також те, що від них не надходили заяви чи клопотання про відкладення розгляду судового провадження на інший термін та відомості про поважність причин їх неявки. Також апеляційний суд бере до уваги клопотання ОСОБА_5 про розгляд апеляційної скарги у його відсутності.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Судове рішення повинно відповідати вимогам ст. 370, 372 КПК України, бути законним, обґрунтованим та вмотивованим.

У своїй прецедентній практиці Європейський Суд з прав людини виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави (рішення ЄСПЛ у справі «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам ІІ проти Німеччини» № 45227/98 від 12.07.2001).

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Так, у ч. 1 ст. 303 КПК України наведено вичерпний перелік випадків і суб`єктів оскарження рішень, дій чи бездіяльності сторони обвинувачення при досудовому розслідуванні. Перелік посадових осіб, чиї рішення, дії чи бездіяльність можуть бути оскаржені, що наведені у зазначеній нормі закону, також є визначеним.

Дослідивши матеріали судового провадження, у тому числі надані ОСОБА_5 апеляційному суду, колегія суддів уважає, що слідчий суддя не дотрималася зазначених вимог кримінального процесуального закону та безпідставно і необгрунтовано повернула дану скаргу особі, що її подала.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Згідно до вимог ч. 2 ст. 58 КПК України представником юридичної особи, яка є потерпілим, може бути її керівник, інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю, а також особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.

При цьому частиною 3 цієї статті визначено перелік документів, які підтверджують повноваження представника потерпілого, де у пунктах 2, 3 визначено, що в разі, якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа, то їх повноваження підтверджуються копією установчих документів юридичної особи.

Вимоги до установчих документів юридичної особи встановлені статями 87-88 ЦК України. Якщо представником потерпілого - юридичної особи є її працівник, то його повноваження підтверджуються довіреністю. Порядок видачі довіреності та її реквізити містяться в статті 246 ЦК України.

Постановляючи оскаржувану ухвалу слідчий суддя виходила з того, що ОСОБА_5 на підтвердження своїх повноважень представника потерпілого, як директора ТОВ «Юридична фірма-МС», не надав документів, визначених п. 2 ч. 3 ст. 58 КПК України, а

-3-

саме копій установчих документів ТОВ «Юридична фірма-МС». При цьому, долучену до скарги копію статуту ТОВ «Юридична фірма-МС» слідчий суддя визнала такою, що не містить відомостей, які підтверджують повноваження ОСОБА_5 .

Однак колегія суддів уважає вказаний висновок слідчого судді безпідставним та передчасним, з огляду на таке.

З матеріалів судового провадження вбачається, що ОСОБА_5 24.06.2024 в інтересах ТОВ «Юридична фірма-МС» звернувся до Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області із заявою № 24-06-24-21 про кримінальні правопорушення, передбачені ст. 170, 206, 386 КК України.

Оскільки станом на 04.07.2024 відомості, викладені у заяві про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені, то ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області зі скаргою, у якій просив визнати бездіяльність слідчого та зобов`язати посадових осіб Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатської області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі вказаної заяви.

При цьому, заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги про те, що скарга подана на адресу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з офіційної електронної пошти ТОВ «Юридична фірма-МС» з використанням електронного ключа ТОВ «Юридична фірма-МС», а тому в слідчого судді не було законних підстав для повернення скарги.

До апеляційного суду ОСОБА_5 надав копію витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, з якого вбачається, що ОСОБА_5 є керівником (директором) ТОВ «Юридична фірма-МС».

Оскільки ОСОБА_5 є директором ТОВ «Юридична фірма-МС», яка є заявником, що підтверджуються наданими ОСОБА_5 . документами, то положення п. 1 ч. 1 ст. 303 та ч. 2 ст. 58 КПК України, наділяють його правом звернення до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, як вбачається з матеріалів судового провадження ОСОБА_5 присутнім в судовому засіданні під час розгляду його скарги не був, відсутні і дані щодо його належного повідомлення про час та день розгляду скарги в суді першої інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу чи її захисника, представника тощо.

Проте, слідчий суддя розглянув дану скаргу без дотримання вимог ст. 306 КПК України, у зв`язку з чим висновок про наявність підстав для повернення скарги ОСОБА_5 є передчасним і таким, що не грунтується на вимогах закону, оскільки з дотриманням порядку, передбаченого ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя мала можливість безпосередньо з`ясувати та встановити належним чином особу, яка подає скаргу, реалізувавши обов`язок, передбачений ст. 3 КПК України щодо судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, в тому числі, забезпечити доступ до правосуддя, з послідуючим прийняттям одного з рішень, передбачених в ст. 307 цього Кодексу.

Крім того, приймаючи рішення слідчий суддя порушила загальні засади кримінального провадження, а саме: законність (ст. 9); доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень (ст. 21); забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності (ст. 24 ), тим самим позбавив заявника права на судовий захист своїх законних інтересів.

-4-

Таким чином, доводи апеляційної скарги про незаконність та необґрунтованість ухвали слідчого судді знайшли своє підтвердження, що зумовлюють її скасування. Оскільки слідчий суддя не розглядав скаргу ОСОБА_5 по суті, а повернув її, то апеляційний суд, скасовуючи ухвалу слідчого судді не може розглянути її по суті, а вирішує питання про необхідність її розгляду слідчим суддею місцевого суду.

Ураховуючи, що прийняття рішення стосовно відкриття провадження за скаргою, відповідно до змісту ст. 304 КПК України, а також розгляд та прийняття ухвали за наслідком розгляду відповідної скарги згідно вимог ст. 306, 307 КПК України, є повноваженнями слідчого судді місцевого суду і, за змістом ст. 407 КПК України, не входить до повноважень апеляційного суду, а розгляд її по суті апеляційним судом буде суперечити вимогам ст. 129 Конституції України, матеріали підлягають поверненню до того ж суду для розгляду скарги по суті.

З цих підстав, апеляційна скарга директора ТОВ «Юридична фірма-МС» ОСОБА_5 підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.07.2024 про повернення скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, - скасувати та призначити новий розгляд скарги в суді першої інстанції зі стадії її прийняття.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді