1-кп/205/1094/24
У Х В А Л А

23 жовтня 2024 року Ленінський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000747 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч.ч.1,2 ст. 304 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України та клопотань про застосування примусових заходів виховного характеру відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у вчиненні суспільно-небезпечного діяння, передбаченого ч. 2 ст.121 КК України,

за участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_7

законного представника неповнолітнього ОСОБА_4 ОСОБА_8

в режимі відеоконференції захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

захисників ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,

законного представника особи, стосовно якої вирішується

клопотання про застосування примусових

заходів виховного характеру ОСОБА_5 - ОСОБА_13

осіб, стосовно яких вирішується

клопотання про застосування примусових

заходів виховного характеру ОСОБА_5 , ОСОБА_6

обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ленінського районного суду міста Дніпропетровська перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч.ч.1,2 ст. 304 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України та клопотань про застосування примусових заходів виховного характеру відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у вчиненні суспільно-небезпечного діяння, передбаченого ч. 2 ст.121 КК України.

В судовому засіданні прокурором було заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 . В обґрунтування свого клопотання прокурор посилався на наявність передбачених ст.177 КПК України ризиків для даного кримінального провадження. Зокрема, прокурор зазначила, що в разі зміни запобіжного заходу на більш м`який, обвинувачений матиме потенційну можливість ухилятися від суду шляхом переховування з метою уникнення кримінальної відповідальності за інкриміновані йому кримінальні правопорушення, здійснити незаконний вплив на потерпілого і свідків у даному провадженні, а також вчини інші кримінальні правопорушення.

Крім того, прокурор заявила клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на те, що ризики об`єктивно існують, а саме, обвинувачений може незаконно впливати на потерпілого і свідків у кримінальному провадженні, може переховуватись від суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_9 заперечував проти клопотання прокурора, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість, просив обвинуваченому ОСОБА_3 змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт. При цьому, захисник не заперечував щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_4 .

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав думку свого захисника.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_10 віднесла розгляд клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 на розсуд суду. Проти клопотання прокурора про продовження її підзахисному ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту не заперечувала.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його законний представник підтримали думку захисника.

Захисники ОСОБА_11 , ОСОБА_12 в судовому засіданні підтримали думку захисника ОСОБА_9 , також не заперечували щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_4 .

Законний представник особи, стосовно якої вирішується клопотання про застосування примусових заходів виховного характеру ОСОБА_5 - ОСОБА_13 та особи стосовно яких вирішується клопотання про застосування примусових заходів виховного характеру ОСОБА_5 , ОСОБА_6 також підтримали думку захисника ОСОБА_9 та не заперечували щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_4 .

Суд, вислухавши доводи прокурора, заслухавши думку обвинувачених, їх захисників, учасників кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст.8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одними з яких є й такі запобіжні заходи, як тримання під вартою та домашній арешт.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Окрім того, статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Розглядаючи клопотання про продовження запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється або обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення або зменшення ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Вирішуючи питання про продовження строків тримання під вартою, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі суспільну небезпечність злочинів, які інкримінуються обвинуваченим, дані про особу обвинувачених, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Як вбачається з матеріалів обвинувального акту, обвинувачений ОСОБА_3 офіційно не працевлаштований, неодружений, на утриманні малолітніх, неповнолітніх дітей, а також недієздатних осіб не має, без місця реєстрації, раніше судимий, документи в підтвердження позитивної репутації обвинуваченого останнім не надано.

Так, суд погоджується з посиланням прокурора на наявність і актуальність ризиків для даного кримінального провадження. Зокрема, суд обґрунтовано вважає, що в разі зміни запобіжного заходу на такий, що не пов`язаний із триманням під вартою, обвинувачений ОСОБА_3 матиме реальну можливість перешкодити судовому розгляду даного кримінального провадження шляхом переховування від суду, побоюючись тяжкості покарання, яке загрожує йому в разі визнання винуватими у вчиненні інкримінованих їм злочинів, оскільки він обвинувачуються у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років.

Поряд з цим, суд погоджується з посиланням прокурора на можливість обвинуваченого продовжувати вчинення кримінальних правопорушень, оскільки обвинувачений ОСОБА_3 офіційно не працює, та не має постійного джерела доходів знов може вчинити з корисливих мотивів кримінальне правопорушення.

Відтак, ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для застосування такого запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_3 не зменшилися та не перестали існувати та суд вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаний із триманням під вартою, у тому числі домашній арешт, не зможуть запобігти існуючим ризикам та забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, оскільки ризики об`єктивно існують і для їх запобігання необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Також судом враховано і діючий в Україні правовий режим воєнного стану та географічну близькість тимчасово окупованих територій, що в своїй сукупності свідчить про наявність реальної можливості у обвинуваченого почати переховуватися від суду шляхом виїзду на вказані території, де на даний час відсутній контроль правоохоронних органів України за процесуальною поведінкою осіб, які притягаються до кримінальної відповідальності.

Наведені обставини дають суду обґрунтовані підстави вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених статтею 176 КПК України, не зможе запобігти вказаним ризикам.

Окрім цього, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, суд приходить до висновку, що відсутні правові підстави для визначення розміру застави відносно обвинуваченого ОСОБА_3 .

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби, та може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачене покарання у виді позбавлення волі.

Як слідує з матеріалів обвинувального акту, обвинувачений ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення проти життя та здоров`я особи, яке відповідно до ст.12 КК України, належить до категорії тяжких злочинів, який є неповнолітньою особою.

Крім того, суддею враховано, що на даний час дійсно існує ризик здійснення незаконного впливу з боку обвинуваченого ОСОБА_4 на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні.

За сукупності встановлених судом обставин, приймаючи до уваги дані про особу обвинуваченого ОСОБА_4 , та те, що строк запобіжного заходу у виді домашнього арешту закінчується 25.10.2024 року, а тому обвинуваченому ОСОБА_4 необхідно продовжити строк домашнього арешту на два місяці.

Керуючись ст.ст.110, 177, 181, 182, 183, 315-317, 369, 371, 372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24-00 години 20 грудня 2024 року включно.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Покласти на обвинувачену наступні обов`язки:

1.Не відлучатися цілодобово з постійного місця проживання, що знаходиться для обвинуваченого за адресою: АДРЕСА_1 - без дозволу суду.

2. З`являтися за першою вимогою на виклики до суду.

3. Повідомляти прокурора, суд про зміну місця фактичного проживання.

4. Утриматися від спілкування зі свідками та потерпілим по даному кримінальному провадженню.

Визначені обов`язки, покладаються на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на строк судового розгляду, але не більше 60 днів до 24-00 години 20 грудня 2024 року включно.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання покладених обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення до судової палати з кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1