Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , заявника - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Подільського УП ГУ НП в м.Києві щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинене кримінальне правопорушення за ст.397 КК України, відповідно до його повідомлення від 30.10.2024 року,-

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Подільського районного суду міста Києва зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Подільського УП ГУ НП в м.Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР.

В обґрунтування скарги зазначає, що 30 жовтня 2024р. ним, ОСОБА_3 , було подано заяву про вчинення злочину. Заяву було подано з тих підстав, що він є Головою Адвокатського об`єднання «Міжнародне об`єднання адвокатів» та здійснює представництво інтересів ОСОБА_4 у справі про повернення незаконно вилученого майна, що входило до складу спільної сумісної власності подружжя з ОСОБА_5 . Майно його клієнта ОСОБА_4 вибуло з власності клієнта в результаті дії його дружини ОСОБА_5 , яка спільно набуте майно передала за актом прийому-передачі майна до статутного фонду Товариства «Рієлті Групп», де вона є засновником.

Також заява про вчинення злочину обґрунтована тим, що скаржник - адвокат ОСОБА_3 здійснює представництво інтересів ще одного клієнта - ОСОБА_6 . Захист інтересів клієнта пов`язаний з укладенням його дружиною договору дарування земельної ділянки, набутої у шлюбі, на користь її матері, що унеможливлює поділ земельної ділянки як спільного майна подружжя.

Посилається на те, що дружини його клієнтів - ОСОБА_5 та ОСОБА_7 почали здійснювати тиск на скаржника як на адвоката, та звернулися до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із скаргами про вчинення ним дисциплінарного проступку, намагаючись безпідставно притягнути адвоката ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності.

Зазначає, що скарги ОСОБА_5 та ОСОБА_7 були передані для розгляду до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області. Рішенням від 9 серпня 2024р. в порушенні дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_3 за скаргою ОСОБА_7 було відмовлено. Рішенням від 27 вересня 2024р. в порушенні дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_3 за скаргою ОСОБА_5 було відмовлено.

Не погоджуючись з рішеннями КДКА Житомирської області про відмову у порушенні дисциплінарного провадження, скаржниці ОСОБА_5 та ОСОБА_7 оскаржили його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Такі дії ОСОБА_5 та ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_3 вважає втручанням в його діяльність як захисника, та вважає, що в діях ОСОБА_5 та ОСОБА_7 наявні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого статтею 397 КК України, а саме: вчинення у будь-якій формі перешкод до здійснення правомірної діяльності захисника чи представника особи по наданню правової допомоги або порушення встановлених законом гарантій їх діяльності та професійної таємниці.

Адвокат ОСОБА_3 зазначає, що засобами поштового зв`язку направив на адресу Подільського управління поліції ГУ НП в місті Києві заяву про вчинення злочину. Станом на час звернення до слідчого судді зі скаргою, будь-якої інформації щодо внесення відомостей до ЄРДР за вказаною заявою до заявника не надходило, а тому він вважає, що за його заявою про вчинення злочину не було зареєстровано кримінальне провадження.

Посилаючись на те, що відповідно до статті 214 КПК України Подільське управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві повинно було не пізніше 24 годин внести відомості за його заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань, однак такого не здійснило, ОСОБА_3 звернувся до Подільського районного суду міста Києва зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Подільського управління поліції, в якій просив зобов`язати Подільське управління поліції Головного управління національної поліції у місті Києві невідкладно внести відомості про вчинення злочину до Єдиного реєстру досудових розслідувань за статтею 397 КК України на підставі його заяви від 30 жовтня 2024р. про вчинення кримінального правопорушення та розпочати за цією заявою досудове розслідування.

У судовому засіданні ОСОБА_3 пояснив слідчому судді, що сам по собі факт звернення до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є тиском на ОСОБА_3 , з метою підриву його репутації, психологічного тиску щодо подальшого неефективного захисту прав його клієнтів. Пояснив слідчому судді, що станом на день розгляду даної скарги відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені, адже перед судовим засіданням він відвідував Управління поліції, отримав талон єдиного обліку та пересвідчився, що відомості в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за його заявою про злочин відсутні. Вважав, що вимоги статті 214 КПК України не дають права слідчому на власний розсуд обирати, які заяви реєструвати, а які - ні, а відтак просив задовольнити його скаргу.

Представник Подільського управління поліції у місті Києві у судове засідання не з`явився. Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги. У зв`язку з чим, слідчий суддя вважав за можливе розглянути скаргу адвоката ОСОБА_3 за відсутності представника Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві.

Дослідивши матеріали скарги та подані документи, слідчий суддя зазначає наступне.

З матеріалів скарги вбачається, що 30 жовтня 2024р. адвокат ОСОБА_3 подав заяву про вчинення злочину до Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві засобами поштового зв`язку.

Станом на день розгляду даної скарги 12-го листопада 2024р. відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 не внесені, що стало підставою для звернення з даною скаргою.

Зі змісту долученої до скарги копії заяви про злочин від 30 жовтня 2024 р. та пояснень адвоката ОСОБА_3 вбачається, що втручанням у здійснення його адвокатської діяльності адвокат вважає дії ОСОБА_7 та ОСОБА_5 щодо звернення до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області та оскарження рішення про відмову у порушенні дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_8 до Вищої кваліфікаційної дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до ч.1 ст.2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, що містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Водночас ч.1 ст.214 КПК України передбачає, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Чинним КК України визначено, які саме діяння є злочинами, у чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше. Лише у випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать про ознаки того чи іншого злочину, наявні підстави вважати таке звернення саме заявою чи повідомленням про злочин, за яким приймаються передбачені законом процесуальні рішення.

Таким чином, обов`язковою умовою початку досудового розслідування є наявність обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні ВССУ №9-49/0/4-17 від 12.01.2017, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Вказана інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз положень КПК України дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення (внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, передбачено положеннями ч. 1 ст. 214 КПК України, а прийняття і реєстрація заяв, передбачено положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України).

Згідно позиції колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, яка була викладена у постанові від 30.09.2021 (справа №556/450/18): «Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення…».

У конкретній справі слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль над діями чи бездіяльністю органу досудового розслідування, не вбачає будь-яких зловживань зі сторони Подільського управління поліції ГУ НП в місті Києві щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 30 жовтня 2024 року. Сам по собі факт звернення особи до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не може розцінюватися будь-яким органом як втручання у діяльність адвоката. Інакший підхід знівелював би саму суть права на оскарження дій адвоката.

Та обставина, що скаржниці ОСОБА_7 та ОСОБА_5 не погодилися з рішеннями Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області про відмову порушити дисциплінарне провадження відносно адвоката ОСОБА_3 та звернулися до Вищої кваліфікаційної дисциплінарної комісії адвокатури, свідчить про реалізацію ними права, гарантованого ст. 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», відповідно до якої право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Вирішення питання про наявність в діях адвоката складу дисциплінарного проступку віднесено до компетенції Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Внесення відомостей в Єдиний реєстр досудових розслідувань лише за фактом звернення до Вищої кваліфікаційної дисциплінарної комісії адвокатури матиме ознаки втручання у процес оскарження дій адвоката до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Процедура оскарження дій адвоката є автономною. Подача скарги на дії адвоката (за відсутності будь-яких інших протиправних кримінально караних дій) не може розцінюватися як втручання в діяльність адвоката, що підпадає під ознаки складу злочину, передбаченого ст. 397 КК України.

Відтак, не маючи вагомих обставин, які б вказували на наявність об`єктивної сторони складу злочину за ст.397 КК України, уповноважені особи Подільського УП ГУ НП в м. Києві правомірно не зареєстрували кримінальне провадження за заявою ОСОБА_3 від 30.10.2024. Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні скарги.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.214, 303-307 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_9 на бездіяльність Подільського УП ГУ НП в м.Києві щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинене кримінальне правопорушення за ст.397 КК України, відповідно до повідомлення від 30.10.2024 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1