УХВАЛА

28 жовтня 2024 року

м. Київ

справа №294/29/20

провадження № 51-4849 впс 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні подання Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження №294/29/20 за апеляційними скаргами прокурора ОСОБА_5 на ухвали Корольовського районного суду м. Житомира від 04 жовтня 2024 року про скасування арешту на майно в межах кримінального провадження №0000157 від 20.12.2016 до іншого суду апеляційної інстанції,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вищезазначене подання, яке мотивовано тим, що на розгляд Житомирського апеляційного суду надійшли вказані вище матеріали із апеляційними скаргами прокурора, однак розподілити їх не вдалось можливим, оскільки судді судової палати з розгляду кримінальних справ брали участь у даному кримінальному провадженні під час досудового розслідування.

Таким чином, здійснити розподіл судової справи не вдалось можливим, що відображено у протоколі автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 жовтня 2024 року, у зв`язку із чим голова Житомирського апеляційного суду просить вирішити питання щодо направлення матеріалів вказаного кримінального провадження для розгляду до іншого суду апеляційної інстанції.

Учасникам судового провадження у встановленому законом порядку надіслано повідомлення про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання останні не прибули, що не перешкоджає його розгляду.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали подання, перевіривши доводи, наведені у ньому, дійшла наступного висновку.

Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо, зокрема, після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.

Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

З наданих до Суду матеріалів провадження вбачається, що до Житомирського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження №294/29/20 за апеляційними скаргами прокурора ОСОБА_5 на ухвали Корольовського районного суду м. Житомира від 04 жовтня 2024 року про скасування арешту на майно в межах кримінального провадження №0000157 від 20.12.2016.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 жовтня 2024 року розподілити такі матеріали не вдалось можливим у зв`язку із відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Відповідно до п. 7.14 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Житомирському апеляційному суді, затверджених рішенням зборів суддів Житомирського апеляційного суду №3 від 29 червня 2021 року (зі змінами), склад суду в кримінальних провадженнях (справах), в яких неможливо сформувати склад колегії суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та кримінальних проваджень з перегляду ухвал слідчих суддів апеляційною інстанцією, формується автоматизованою системою документообігу суду шляхом визначення судді-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, а члени колегії визначаються з числа суддів судової палати з розгляду цивільних справ.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ, з чого вбачається, що запровадження спеціалізації не є обов`язковим.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (із змінами і доповненнями, внесеними рішеннями Ради суддів України) (далі - Положення) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями. Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.

Єдиною умовою врахування спеціалізації, визначеною КПК, є визначення головуючого у складі суду під час розгляду в апеляційному порядку кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи.

Водночас, Рада суддів України у рішенні від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснила, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

Рішенням зборів суддів Житомирського апеляційного суду від 21.12.2018 №4 у складі суду утворено судову палату з розгляду кримінальних справ, до складу якої увійшло 4 суддів, а саме: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Так, всі 4 суддів Житомирського апеляційного суду, які входять до складу судової палати з розгляду кримінальних справ, виключені з автоматизованого розподілу для апеляційного розгляду вказаного провадження у зв`язку з тим, що вони слухали поєднані справи, які виключають розгляд поточної.

Враховуючи викладені обставини, відсутня процесуальна можливість для визначення судді-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ на розгляд кримінального провадження №294/29/20 за апеляційними скаргами прокурора ОСОБА_5 на ухвали Корольовського районного суду м. Житомира від 04 жовтня 2024 року про скасування арешту на майно в межах кримінального провадження №0000157 від 20.12.2016.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Виходячи зі змісту положень статей 31, 32, 34 КПК та того, що у Житомирському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для судового розгляду, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити подання Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження №294/29/20 за апеляційними скаргами прокурора ОСОБА_5 на ухвали Корольовського районного суду м. Житомира від 04 жовтня 2024 року про скасування арешту на майно в межах кримінального провадження №0000157 від 20.12.2016 з Житомирського апеляційного суду до Вінницького апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 31, 32, 34 КПК, Суд

постановив:

Подання Житомирськогоапеляційного суду задовольнити.

Кримінальне провадження №294/29/20 за апеляційними скаргами прокурора ОСОБА_5 на ухвали Корольовського районного суду м. Житомира від 04 жовтня 2024 року про скасування арешту на майно в межах кримінального провадження №0000157 від 20.12.2016 направити з Житомирського апеляційного суду до Вінницького апеляційного судудля розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3