Справа № 357/8833/24
У Х В А Л А

24.06.2024 м. Біла Церква

Слідчий суддя - суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_2, дослідивши заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20.06.2023,

УСТАНОВИВ:

21.06.2024 до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20.06.2023.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, заяву ОСОБА_1 було передано судді ОСОБА_2 для розгляду.

Дослідивши заяву, слідчий суддя дійшов до висновку, що заява підлягає поверненню з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 380 КПК України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Враховуючи вищезазначене, до початку розгляду заяви слідчий суддя повинен переконатися, що остання подана саме особою, яка має таке право.

Між тим вбачається, що заява подана в електронному вигляді і не містить відповідного підпису особи, яка звертається із заявою.

Подання до суду заяви в електронному вигляді не звільняє особу від обов`язку дотримуватися правил, за якими мають подаватися такі документи.

Так, організаційно-правові засади використання електронних документів визначені Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Відповідно до ст. 5, 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною.

Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису та/або електронної печатки завершується створення електронного документа.

Статтею 7 цього Закону визначено, що оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

Оригінал електронного документа повинен давати змогу довести його цілісність та справжність у порядку, визначеному законодавством; у визначених законодавством випадках може бути пред`явлений у візуальній формі відображення, в тому числі у паперовій копії.

Відповідно до ст. 12 цього ж Закону перевірка цілісності електронного документа проводиться шляхом підтвердження удосконаленого або кваліфікованого електронного підпису чи печатки, а в разі накладання на електронний документ електронного підпису чи печатки іншого виду - із застосуванням інших засобів і методів захисту інформації з дотриманням вимог законодавства у сфері захисту інформації.

Згідно п. 15, 27 ч. 1 ст. 1, ч. 6 ст. 18 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, що додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються підписувачем як підпис; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису; кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Отже, електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора цього документа іншими суб`єктами електронного документообігу.

Відповідно до пункту 120 розділу VІ «Перехідні положення» «Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає особам, окрім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої Електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, документи у справах на адресу електронної пошти, з якої до суду надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Отже, законодавством на теперішній час передбачені такі способи звернення до суду, зокрема до слідчого судді із клопотанням, заявою, скаргою: шляхом їх надсилання (подачі) у паперовому варіанті особою, яка його подає або у електронному вигляді за допомогою підсистеми «Електронний суд» чи на офіційну електронну адресу суду із засвідченням кваліфікованим електронним підписом у порядку, наведеному вище.

Такий висновок узгоджується з висновком, викладеним в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 9901/335/20 (провадження № 11-361заі20), альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через електронний кабінет.

Надсилання документів, їх сканованих копій у електронному вигляді на офіційну електронну адресу (електронну поштову скриньку) суду без кваліфікованого електронного підпису не є, за наведених обставин, належним способом звернення до суду.

З огляду на викладене, графічне зображення підпису у сканованих документах не слугує належним підтвердженням ідентифікації особи, яка подала заяву, якщо електронний лист (документ) не скріплений електронним підписом особи.

Слідчим суддею встановлено, що заява про роз`яснення судового рішення від імені ОСОБА_1 відправлена на електронну пошту Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з електронної адреси: ОСОБА_3 - 20.06.2023 о 15-54 год. у виді сканованої копії роздрукованого документа без засвідчення кваліфікаційним електронним підписом автора цього документа, що, як наслідок, не свідчить про набуття ним статусу електронного документа.

Таким чином, зважаючи що заява, яка надійшла до суду з електронної адреси ОСОБА_3 не містить електронного підпису автора - ОСОБА_1 або підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", що унеможливлює ідентифікацію особи, яка її подала, слід дійти висновку, що така заява не може бути предметом судового розгляду, а відтак підлягає поверненню особі, які її подала.

У зв`язку з цим, ініціатору заяви слід роз`яснити, що він не позбавлений права повторно звернутися із заявою письмово або шляхом накладення на електронний документ кваліфікованого електронного підпису та надсилання його на офіційну електронну адресу суду, або через підсистему «Електронний суд».

На підставі викладеного та керуючись ст. 380 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Повернути заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20.06.2023 заявнику.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що повернення заяви не позбавляє права повторного звернення із нею до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала про повернення заяви, протягом п`яти днів з дня її отримання, може бути оскаржена в апеляційному порядку, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_2