КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 квітня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участі секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянувши апеляційну скаргу прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 18 березня 2024 року,

в с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 18.03.2024 задоволено частково скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 та скасовано повідомлення про підозру у кримінальному провадженні № 0000490 від 02.11.2021 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України.

У задоволенні решти вимог скарги відмовлено.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій просив поновити строк апеляційного оскарження, скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні скарги.

Обгрунтовуючи клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, апелянт зазначав, що сторона обвинувачення не була присутня під час оголошення слідчим суддею 18.03.2024 вступної та резолютивної частини ухвали,а повний текст ухвали надіслано на адресу прокуратури лише 26.03.2024.

В апеляційній скарзі прокурор зазначав, що складене та вручене ОСОБА_6 повідомлення про підозру відповідає всім вимогам КПК

_____________________________________________________________________________________Справа № 757/9450/24 Слідчий суддя - ОСОБА_8

Апеляційне провадження № 11-сс/824/3126/2024 Суддя-доповідач - ОСОБА_1

України, ґрунтується на достатніх доказах, які забрані у ході досудового розслідування та підтверджують причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою для повідомлення особі про підозру.

На переконання прокурора, постановляючи оскаржувану ухвалу, слідчий суддя вийшов за межі наданих йому КПК України повноважень та ухвалив рішення з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Зокрема, слідчий суддя в оскаржуваній ухвалі дійшов висновку про відсутність події діяння, передбаченого ст. 365-3 КК України, однак вказане питання вирішується суддею під час розгляду справи по суті, а не слідчим суддею на стадії досудового розслідування.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши доводи прокурора ОСОБА_5 , який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити в повному обсязі, думку підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника ОСОБА_7 , які заперечували проти задоволення апеляційної скарги прокурора, дослідивши матеріали, які надійшли з суду першої інстанції, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання прокурора про поновлення строку апеляційного оскарження та апеляційна скарга підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 129 Конституції України, однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до вимог пункту 3 ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно абзацу 2 ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 113 КПК України, будь-яка процесуальна дія під час кримінального провадження має бути виконана без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Строк апеляційного оскарження може бути поновлений, якщо причини його пропуску є поважними.

До поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження належать об`єктивні обставини, що перешкодили поданню апеляційної скарги у визначені законом строки.

Дослідженням матеріалів судового провадження встановлено, що скаргу захисника підозрюваного на повідомлення про підозру розглянуто 18.03.2024 за участю прокурора ОСОБА_5 .

Разом з тим, згідно даних журналу судового засідання, вступну та резолютивну частини ухвали проголошено 18.03.2024 за відсутності учасників судового провадження. Повний текст оскаржуваної ухвали проголошено 19.03.2024 також у відсутності учасників судового провадження, та відомості про вручення копії ухвали слідчого судді прокурору у матеріалах справи відсутні.

Як зазначив апелянт, короткий та повний текст оскаржуваної ухвали надійшли на адресу прокуратури 26.03.2024, тоді як подано апеляційну скаргу прокурором до поштового відділення 28.03.2024. Відомостей на спростування вказаних обставин матеріали провадження не містять.

Колегія суддів вважає обгрунтованими вказані доводи прокурора про поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.03.2024, оскільки матеріали справи не містять даних про обізнаність прокурора із результатом прийнятого рішення, мотивами та обгрунтуванням оскаржуваної ухвали до 26.03.2024, а відтак пропущений апелянтом процесуальний строк підлягає поновленню.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Як убачається із матеріалів судового провадження, Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000490 від 02.11.2021.

У межах вказаного кримінального провадження 17.10.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у зловживанні своїми повноваженнями арбітражного керуючого, з метою отримання неправомірної вигоди, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом інтересам юридичної особи, з правовою кваліфікацією таких дій за ч. 3 ст. 365-2 КК України.

28.02.2024 захисник ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва зі скаргою у порядку п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, в якій просив скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000490 від 02.11.2021 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України, визнати ОСОБА_6 таким, що втратив процесуальний статус підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000490 від 02.11.2021, та зобов`язати сторону обвинувачення у кримінальному провадженні № 0000490 від 02.11.2021 вчинити дії щодо виключення з ЄРДР відомостей про дату та час повідомлення про підозру ОСОБА_6 .

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 18.03.2024 задоволено частково скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 та скасовано повідомлення про підозру у кримінальному провадженні № 0000490 від 02.11.2021 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України.

У задоволенні решти вимог скарги відмовлено.

З такими висновками слідчого судді суду першої інстанції, колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується, та приходить до висновку про необхідність скасування ухвали слідчого судді та постановлення нової ухвали, з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Згідно п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Аналіз положень п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України дає підстави вважати, що в ході розгляду скарги на повідомлення про підозру підлягають з`ясуванню дотримання в ході повідомлення про підозру Глави 22 КПК України, у тому числі щодо відповідності підозри вимогам ст. 277 КПК України.

Відповідно до п. 2 ст. 277 КПК України, повідомлення має містити такі відомості:

1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення;

2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру;

3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення;

4) зміст підозри;

5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру;

7) права підозрюваного;

8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Задовольняючи скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 та скасовуючи повідомлення про підозру від 17.10.2022 у кримінальному провадженні № 0000490 від 02.11.2021, слідчий суддя зазначив про недоведеність обгрунтованості повідомленої підозри, зокрема, посилався на відсутність будь-яких незаконних дій ОСОБА_6 , з урахуванням скасування арешту на відчужене майно, а відтак дійшов висновку про відсутність події кримінального правопорушення, передбаченого ст. 365-3 КК України.

На переконання колегії суддів, у даному випадку слідчий суддя вийшов за межі своїх повноважень, які обмежуються здійсненням судового контролю у визначених КПК України випадках, та надав оцінку обставинам, які досліджуються судом в ході судового провадження.

Так, відповідно до вимог п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою для повідомлення особі про підозру.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення. При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою кримінального кодексу ця особа підлягає відповідальності.

Вказані вимоги слідчим суддею при розгляді скарги не дотримано.

Замість перевірки дотримання вимог ст.ст. 277, 278 КПК України при складанні, затвердженні та врученні 17.10.2022 повідомлення про підозру ОСОБА_6 , слідчий суддя вдався до встановлення наявності події та складу кримінального правопорушення, винуватості особи у його вчиненні, оцінки доказів у кримінальному провадженні, тобто до вирішення тих питань, які не є предметом розгляду слідчого судді під час досудового розслідування, про що обгрунтовано зазначив прокурор в апеляційній скарзі.

Оцінивши наявні докази, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність події інкримінованого ОСОБА_6 кримінального правопорушення, тим самим слідчий суддя вирішив питання, які не є предметом розгляду під час досудового розслідування, оскільки, відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо належності та допустимості зібраних у справі доказів, наявності чи відсутності події, складу кримінального правопорушення в діянні, наявності або відсутності в особи умислу на вчинення злочину, та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.

Таким чином, на думку колегії суддів, слідчий суддя дійшов передчасного висновку про необгрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України.

Ураховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 18.03.2024 постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, а тому підлягає скасуванню, з постановленням апеляційним судом нової ухвали.

Дослідивши вимоги та зміст скарги захисника ОСОБА_7 на повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 17.10.2022 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України, колегія суддів не вбачає підстав для її задоволення.

Перевіркою наданих суду апеляційної інстанції матеріалів встановлено, що в повідомленні про підозру ОСОБА_6 від 17.10.2022 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України належним чином викладено зміст підозри та правову кваліфікацію кримінального правопорушення, із зазначенням статей (частин статей) закону України про кримінальну відповідальність, та стислого викладу фактичних обставин кримінального правопорушення.

Аналіз вказаного повідомлення про підозру дає підстави стверджувати, що воно за своїм змістом у повній мірі відповідає вимогам ст. 277 КПК України, та містить у собі всі передбачені вказаною статтею відомості.

Під час апеляційного розгляду колегією суддів не здобуто доказів порушення стороною обвинувачення вимог ст. ст. 276-278 КПК України під час складення та вручення повідомлення про підозру ОСОБА_6 , які б слугували підставою для його скасування.

Крім того, доводів стосовно порушення органом досудового розслідування вимог ст.ст. 277, 278 КПК України під час складення та вручення повідомлення про підозру ОСОБА_6 , скарга захисника не містить, натомість доводи захисника ОСОБА_7 у скарзі фактично зведені до питань доведеності винуватості, оцінки належності та допустимості доказів. Однак з`ясування вказаних обставин не є предметом доказування при розгляді скарги на повідомлення про підозру.

За таких обставин, у задоволенні скарги захисника ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 на повідомлення про підозру від 17.10.2022 у кримінальному провадженні № 0000490 від 02.11.2021 слід відмовити, оскільки скаржником не доведено, що при складенні та врученні вказаного повідомлення про підозру було допущено порушення норм чинного КПК України.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку про обґрунтованість доводів апеляційної скарги прокурора та її задоволення, у зв`язку з чим ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали про відмову у задоволенні скарги захисника ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 на повідомлення про підозру.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 117, 277, 278, 303, 395, 404, 405, 407, 412, 422 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а:

Клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 задовольнити та поновити прокурору строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 18 березня 2024 року.

Апеляційну скаргу прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 18 березня 2024 року, - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні скарги захисника ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 на повідомлення про підозру ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000490 від 02.11.2021 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

____________ ___________ ___________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3