Шаргородський районний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 травня 2024 року

м. Шаргород

Справа № 152/663/24

провадження № 1-кс/152/155/24

Шаргородський районний суд Вінницької області

в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання сторони кримінального провадження - старшого слідчого СВ ВП № 2 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000118 від 26.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 156 КК України, про проведення допиту малолітньої потерпілої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час досудового розслідування в судовому засіданні в режимі відеоконференції, поза залом судового засідання в іншому приміщенні у Центрі захисту та соціально психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (моделі Барнахус),

встановив:

06.05.2024 старший слідчий СВ ВП № 2 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з цим клопотанням та просив провести допит малолітньої потерпілої ОСОБА_4 під час досудового розслідування в судовому засіданні з використанням відеоконференції.

В обгрунтування клопотання посилався на те, що 19.04.2024 малолітня ОСОБА_4 , повідомила про те, що приблизно у 2018 2019 роках , коли їй було 6 7 років ОСОБА_5 оголив її статеві органи та руками торкався до них.

Автор клопотання вважає за необхідне провести допит малолітньої потерпілої ОСОБА_4 , з метою отримання відомостей, що мають суттєве значення для слідства та можуть бути використані під час судового розгляду як докази. Малолітня потерпіла, якій на даний час виповнилось 12 років, внаслідок свого віку і зумовленого ним психоемоційного стану, при зміні обстановки допиту може відмовитись давати показання або змінить їх, а тому старший слідчий СВ ВП № 2 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 просить провести допит малолітньої потерпіло ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 слідчим суддею, під час досудового розслідування, в судовому засіданні, в режимі відеоконференції, поза залом судового засідання в іншому приміщенні ? у Центрі захисту та соціально-психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель Барнахус).

У судове засідання поступили заяви від старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 та прокурора Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_6 про розгляд клопотання у їх відсутності.

Відповідно до вимог ч.4 ст.163 КПК України неприбуття за судовим викликом особи у володінні якої знаходяться речі і документи без поважних причин, або неповідомлення нею про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.

Слідчий суддя, перевіривши клопотання на дотримання вимог КПК України прийшов до наступного висновку.

Згідно з ч. 6 ст. 11 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», учасникам судового процесу на підставі рішення суду забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку, встановленому законом.

У кримінальному провадженні проведення процесуальних дій у режимі відеоконференції (дистанційне судове провадження) під час судового провадження регламентовано ст. 336 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.336 КПК України, суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.

Відповідно до частини першої статті 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Згідно з частиною першою статті 225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я особи, її тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити її допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, стосовно якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такої особи в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворої особи в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

В узагальненні Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику вирішення слідчими суддями питань, пов`язаних із слідчими (розшуковими) діями» від 03.06.2016 акцентовано увагу на тому, що в частині першій статті 225 КПК України чітко визначені лише два виняткові випадки, які є підставою для звернення сторони кримінального провадження із клопотанням про проведення допиту, зокрема, існування небезпеки для життя чи здоров`я свідка, потерпілого та їх тяжка хвороба. Вжите в частині першій статті 225 КПК України формулювання інші обставини свідчить про невичерпність переліку таких обставин, наголошуючи на існуванні вірогідності унеможливити допит свідка чи потерпілого в суді або вплинути на повноту чи достовірність їх показань. В узагальненні за результатами аналізу судової практики зроблено висновок, що розглядаючи клопотання про допит свідка, потерпілого, в порядку статті 225 КПК України, до виняткових випадків, які унеможливлюють допит свідка, потерпілого або можуть вплинути на повноту чи достовірність їх показань, слідчі судді відносили, серед інших, психологічні особливості особи неповнолітнього свідка або потерпілого. При цьому, про необґрунтованість такої практики не зазначено.

За приписами частин першої та другої статті 232 КПК України допит осіб, впізнання осіб чи речей під час досудового розслідування можуть бути проведені у режимі відеоконференції при трансляції з іншого приміщення (дистанційне досудове розслідування) у випадках: 1) неможливості безпосередньої участі певних осіб у досудовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності досудового розслідування; 5) наявності інших підстав, визначених слідчим, прокурором, слідчим суддею достатніми. Рішення про здійснення дистанційного досудового розслідування приймається слідчим, прокурором, а в разі здійснення у режимі відеоконференції допиту згідно із статтею 225 цього Кодексу - слідчим суддею з власної ініціативи або за клопотанням сторони кримінального провадження чи інших учасників кримінального провадження. У разі, якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного досудового розслідування, слідчий, прокурор, слідчий суддя може прийняти рішення про його здійснення лише вмотивованою постановою (ухвалою), обґрунтувавши в ній прийняте рішення. Рішення про здійснення дистанційного досудового розслідування, в якому дистанційно перебуватиме підозрюваний, не може бути прийняте, якщо він проти цього заперечує.

Згідно з частиною четвертою статті 354 КПК України у випадках, коли це необхідно для об`єктивного з`ясування обставин та/або захисту прав малолітнього чи неповнолітнього свідка, за ухвалою суду він може бути допитаний поза залом судового засідання в іншому приміщенні з використанням відеоконференції (дистанційне судове провадження).

Статеві злочини проти малолітніх надзвичайно небезпечні, вони посягають на їх статеву недоторканність та нормальний статевий та психологічний розвиток. Такі злочини часто призводять до глибоких душевних травм у потерпілих осіб, штовхають їх до аморального способу життя. Ці всі особливості у своїй сукупності, в подальшому можуть бути причиною відмови від спілкування і повідомлення необхідної інформації, як під час досудового розслідування, так і під час судового розгляду; психоемоційний стан дитини, зокрема, психоемоційне напруження, наслідком якого може бути розвиток психічних порушень, є обставиною, яка може унеможливити її допит у суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, а також в подальшому може відобразитися на повноті показань дитини та повідомленні об`єктивних даних усіх обставин справи.

Міжнародні стандарти допиту дітей випливають зі змісту Конвенції ООН «Про захист прав людини та основних свобод» 1950 року, Конвенції ООН «Про права дитини» 1989 року, Європейської конвенції про здійснення прав дітей 1996 року, Керівних принципів, що стосуються правосуддя з питань, пов`язаних з участю дітей-жертв та свідків злочинів, 2005 року, Конвенції Ради Європи про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального насильства 2007 року, Керівних принципів Комітету міністрів Ради Європи щодо судочинства, дружнього до дитини, 2010 року та ін.

Відповідно до Конвенції Ради Європи про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального насильства, ратифікованою з заявами Законом №4988-VI від 20.06.2012, кожна Сторона вживає необхідних законодавчих або інших заходів для захисту прав й інтересів жертв, у тому числі їхніх особливих потреб як свідків, на всіх стадіях розслідування та кримінального провадження, зокрема шляхом забезпечення уникнення контакту між жертвами та правопорушниками в суді та приміщеннях правоохоронних органів, крім випадків, коли компетентні органи встановлять інше в найкращих інтересах дитини або коли розслідування чи провадження вимагають такого контакту (підпункт «g» пункту 1статті 31 Глава VІІ Конвенції). Кожна Сторона вживає необхідних законодавчих або інших заходів для забезпечення проведення опитувань дитини без необґрунтованої затримки, відразу після повідомлення фактів компетентним органам (підпункт «а» пункту 1 статті 35 Глава VІІ Конвенції), якомога меншої кількості опитувань і настільки, наскільки це є вкрай необхідним для цілей кримінального провадження (підпункт «е» пункту 1 статті 35 Глава VІІ Конвенції), а також для забезпечення згідно з нормами національного законодавства можливості жертві свідчити, не перебуваючи при цьому в залі суду, тобто шляхом використання належних комунікаційних технологій (підпункт «b» пункту 2 статті 36 Глава VІІ Конвенції). Отже, проведення якнайшвидшого допиту малолітнього потерпілого й обмеження кількості таких допитів сприятиме захисту його прав та інтересів, надаючи повний доступ до правосуддя, можливість повідомити про факти порушення своїх прав, та, у подальшому, мінімізує травматичний досвід дитини.

Відповідно до п. п. 2 п. В розділу 2 частини ІІІ Керівних принципів Комітету міністрів Ради Європи щодо правосуддя, дружнього до дитини (Рада Європи 2010 рік) гарантується ефективне здійснення прав дітей, щоб їх найкращі інтереси мали першочергову увагу у всьому, що стосується або зачіпає їх інтереси.

Малолітня потерпіла ОСОБА_4 викриває у вчиненні кримінального правопорушення дорослу особу, має несформовану дитячу психіку, що може негативно вплинути на повноту та достовірність її показань у судовому засіданні, оскільки, особа причетна до вчинення кримінального правопорушення може особисто або через своїх рідних та друзів чинити на неї психологічний або фізичний вплив з метою примусити її до зміни або відмови від наданих показань, а також схиляти до дачі неправдивих показань про вчинення кримінального правопорушення.

Показання ОСОБА_4 є важливими для всебічного, повного, об`єктивного та неупередженого з`ясування обставин кримінального провадження, а тому їх належне фіксування під час досудового розслідування не допустить будь-якого викривлення обставин, що мали місце під час вчинення кримінальних правопорушень та забезпечить можливість встановлення всіх фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, які сприймала потерпіла.

Також, повне з`ясування у малолітньої потерпілої обставин вчиненого кримінального правопорушення під час допиту в порядку статті 225 КПК України, в дружньому до дитини середовищі (модель Барнахус), за участі кваліфікованого психолога з урахуванням індивідуально-психологічних і психофізіологічних властивостей дитини є запорукою убезпечення дитини від повторного негативного психотравмуючого впливу у суді під час судового провадження.

Показання малолітньої потерпілої ОСОБА_4 мають суттєве значення для встановлення об`єктивної істини для досудового розслідування у кримінальному провадженні, а з минуванням часу надані нею показання можуть бути детально не відтворені, з метою уникнення або мінімізації можливої психологічної травматизації дитини в кримінальному провадженні, попередження негативного впливу на повноту та достовірність судового розгляду, виникла необхідність у проведенні допиту малолітньої потерпілої ОСОБА_4 під час досудового розслідування в судовому засіданні поза залом судового засідання в іншому приміщенні, у Центрі захисту та соціально-психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель Барнахус) з використанням відеоконференції.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-29, 223, 225, 232, 354 КПК України КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 про проведення допиту малолітньої потерпілої ОСОБА_4 під час досудового розслідування в судовому засіданні з використанням відеоконференції задовольнити.

Провести допит малолітньої потерпілої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , слідчим суддею, під час досудового розслідування, в судовому засіданні, в режимі відеоконференції, поза залом судового засідання в іншому приміщенні ? у Центрі захисту та соціально-психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель Барнахус), який розташований в АДРЕСА_1 .

Допит провести за участю:

- групи прокурорів: прокурора Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_6 (старший групи); начальника Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_7 ; прокурора Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_8 ;

- групи слідчих: старшого слідчого СВ ВП № 2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 (старший групи); заступника начальника СВ ВП № 2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_9 ; старшого слідчого СВ ВП № 2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_10 ; слідчого СВ ВП № 2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_11 ; слідчого СВ ВП № 2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_12 ;

- начальника відділення Центру захисту для дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель ОСОБА_13 ;

- спеціаліста ? психолога Центру захисту для дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель ОСОБА_14 ) ОСОБА_15 ;

- адвоката, який надає безоплатну вторинну правову допомогу, представника дитини ОСОБА_16 ;

- начальника служби у справах дітей Шаргородської міської ради Жмеринського району Вінницької області ОСОБА_17 ;

- законного представника дитини ОСОБА_4 ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

На підставі пункту 2 частини другої статті 27 КПК України допит малолітньої потерпілої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 провести у закритому судовому засіданні.

Проведення допиту призначити на 13 годину 27 травня 2024 року.

Повідомити про проведення судового засідання сторони кримінального провадження.

Обов`язок щодо повідомлення законного представника та малолітньої потерпілої про судове засідання покласти на прокурора та слідчого.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала постановлена та підписана слідчим суддею 08.05.2024.

Слідчий суддя : ОСОБА_1