Справа № 495/2690/24
№ провадження 1-кс/495/716/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2024 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 ,при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Білгород-Дністровському клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В:

До Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області 26.03.2024 року надійшло клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, яке було надано в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000098 від 20 березня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Виклад обставин, зазначених у клопотанні.

19.03.2024 року до Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області надійшла заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за фактом того, що 19.03.2024 приблизно о 17 годині 12 хвилин, перебуваючи за адресою АДРЕСА_1 невстановлена особа умисно спричинила заявнику тілесні ушкодження.

Під час проведення досудового розслідування надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який добровільно видав співробітникам поліції газовий балон дратівної дії «Тризуб-16».

25.03.2024 року в проміжок часу з 09:00 годин по 09:35 годин було проведено огляд предмету, в ході якого було виявлено аерозольний балончик сльозогіної та дратівної дії «Тризуб-16», який вилучено та упаковано до спец-пакету НПУ PSP1163748 із зазначенням вмісту.

Постановою слідчого від 26.03.2024 вказане майно, у відповідності до ст. 98 КПК України, визнано речовими доказами, оскільки у органу досудового розслідування є достатньо підстав вважати що воно є об`єктом протиправних дій, які зберегли на собі сліди вчинення зазначених протиправних діянь, виявити які вдасться лише за допомогою проведення слідчих дій та відповідних експертиз із залученням судових експертів.

Згідно з ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У судове засідання сторони не з`явились, про дату та час засідання повідомлялись.

Мотивація суду.

З матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування здійснюється у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000098 від 20 березня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.123 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Пунктом 7 ч.2 ст.131 КПК України передбачено такий вид заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Частиною 1 ст.170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 КПК України.

Частиною другою ст.167 КПК України встановлюється, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема, підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберігали на собі його сліди.

Згідно заяви ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , останній 25.03.2024 добровільно видав співробітникам поліції газовий балон дратівної дії «Тризуб-16».

В подальшому у період часу з 09:00 годин по 09:35 годин було проведено огляд предмету, під час якого було виявлено аерозольний балончик сльозогіної та дратівної дії «Тризуб-16», який вилучено та упаковано до спец-пакету НПУ PSP1163748 із зазначенням вмісту.

Для виконання завдань кримінального провадження під час розгляду клопотання слідчого про накладення арешту, слідчим суддею були враховані потреби досудового розслідування, а саме необхідність ґрунтовного аналізу вилученого у сукупності з іншими доказами, які містяться у матеріалах кримінального провадження.

Постановою слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області від 26.03.2024 вилучене майно на підставі положень ст. 84, ч.1 ст.98, ст. 110 КПК України визнано речовими доказами.

На виконання ч.1 ст.171 КПК України слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна з метою збереження тих об`єктів, які мають статус речового доказу, збереження таких речових доказів необхідне з самого початку встановлення їх наявності, для запобігання змінам, знищенню та відчуженню для збереження речових доказів у кримінальному провадженні та проведення відповідних експертиз та після проведення необхідних слідчих дій.

Відповідно до ст.84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК України порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

На підставі викладеного, з урахуванням мотивів клопотання про арешт майна та доданих до клопотання документів, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим доведено наявність достатніх підстав для накладення арешту на вказане вище майно з метою збереження речових доказів, на підставі чого клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, яке було надано в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000098 від 20 березня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України задовольнити.

Накласти арешт на аерозольний балончик сльозогінної та дратівної дії «Тризуб-16», який вилучено та упаковано до спец.пакету НПУ PSP1163748.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1