26.03.2024 Єдиний унікальний № 371/65/23
провадження № 1-кп/371/71/24
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2024 року м. Миронівка

ЄУН 371/65/23

Провадження № 1-кп/371/71/24

Миронівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про призначення повторної судової економічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000161, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 січня 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України,

У С Т А Н О В И В :

У провадженні Миронівського районного суду Київської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у розтраті чужого майна, вчиненого шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем.

Дії ОСОБА_4 кваліфіковано за ч. 2 ст. 191 КК України.

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 27 вересня 2023 року в судове засідання викликано для допиту для роз'яснення висновку судового експерта Черкаського відділення КНДІСЕ ОСОБА_6 .

У судовому засіданні, після допиту експерта, прокурором заявлено клопотання про призначення повторної судової економічної експертизи.

Клопотання мотивовано тим, що згідно висновку експерта за результатами проведення судової економічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000150 (з якого в подальшому виділене кримінальне провадження № 0000161) №№ 1943,2054/22-23 від 08.11.2022 підтверджується документально постачання (товарів, робіт, послуг) за умовами договору закупівлі № 126 від 26.04.2021, укладеного між Гуманітарним відділом виконавчого комітету Миронівської міської ради Київської області із ТОВ «Торговий дім Міжрегіональна трейдингова компанія», з урахуванням статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та 6-ти додаткових угод (№1 від 19.05.2021, №2 від 20.05.2021, №3 від 18.08.2021, №4 від 29.04.2021, №5 від 29.12.2021 та №6 від 18.01.2022) на суму 492 521,40 гривень.

Документально обґрунтований розмір збитків, нанесений місцевому бюджету Миронівської міської ради, в особі Гуманітарного відділу виконавчого комітету Миронівської міської ради», за результатами виконання договору № 126від 26.04.2021, з врахуванням додаткових угод, становить 164 865,00 грн, з них 44 348,40 грн - розмір збитків встановлений Довідкою Північного офісу Держаудитслужби від 04.10.2022 №262609- 17/5450-2022 ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Гуманітарного відділу виконавчого комітету Миронівської міської ради Київської області.

Згідно з вимогами ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необгрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності. До ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом.

Рішенням дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 01.05.2023 членами дисциплінарної палати встановлено, що судовим експертом ОСОБА_6 при складанні вищевказаного висновку не виконано вимоги пунктів 2.3, 4.12 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5.

З цих підстав вважає висновок №№ 1943,2054/22-23 від 08.11.2022 таким, що викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

З огляду на таке, просила призначити повторну судову економічну експертизу у кримінальному провадженні № 0000161 та доручити її проведення експертам Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (18009, м. Черкаси, вул. Пастерівська, 104).

На вирішення експертів просила поставити наступні питання:

1. Чи підтверджується документально висновок довідки Північного офісу Держаудитслужби від 04.10.2022 №262609-17/5450-2022 ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Гуманітарного відділу виконавчого комітету Миронівської міської ради Київської області в частині визначення розміру збитків на суму 44 348,4 гривень, за рахунок завищення ціни товару відповідно до видаткових накладних від 18.05.2021 № 2107, від 11.08.2021 № 3942, від 11.10.2021 № 5694, від 06.12.2021 № 7033 та від 18.01.2022 № 71, які не відповідають п. 13.1. (специфікація) договору про закупівлю від 26.04.2021 за № 126, укладеного Гуманітарним відділом виконавчого комітету Миронівської міської ради Київської області із ТОВ «Торговий дім Міжрегіональна трейдингова компанія».

2. Якщо ні, то на яку суму підтверджується розмір збитків, нанесених Гуманітарному відділу виконавчого комітету Миронівської міської ради Київської області за рахунок завищення ціни товару відповідно до видаткових накладних від 18.05.2021 №2107, від 11.08.2021 №3942, від 11.10.2021 №5694, від 06.12.2021 №7033 та від 18.01.2022 №71, які не відповідають п. 13.1. (специфікація) договору про закупівлю від 26.04.2021 року за №126?

Захисник обвинуваченого категорично заперечив проти задоволення клопотання та призначення у кримінальному провадженні експертизи.

Обґрунтовуючи свою позицію, вказав, що у клопотанні про призначення повторної експертизи прокурор формулює інші питання, які вважає за необхідне поставити експертам.

Повторна експертиза - це експертиза з тих самих питань, які ставились експерту. Нічого не заважало прокурору і слідчому під час досудового розслідування поставити експерту питання про розмір збитків, оскільки така обставина підлягає доказуванню згідно ст. 91 КПК. Про розмір збитків слідчий спочатку поставив питання, потім його прибрав і експерт відповів на таке питання в порядку експертної ініціативи.

Вказав, що якщо висновок експерта викликає сумніви у його обґрунтованості, то може бути призначено додаткову чи повторну експертизу, але це в тому випадку, якщо сумніви, які виникли щодо висновку первісного експерта, можуть бути усунуті експертним шляхом. В даному випадку клопотання заявлено не для з`ясування якихось невідповідностей у попередньому висновку експерта, а для вирішення інших питань.

У даному випадку сторона захисту вважає, що є достатньо даних для того, щоб оцінити висновок експерта таким чином, що експерт вийшов за межі своїх повноважень і витлумачив законодавчу норму певним чином, що є прерогативою суду. Повторну чи додаткову експертизу з тією метою, щоб інший експерт також розтлумачив правову норму, чи щобексперт вказав, що не має права її тлумачити, не має підстав проводити.

Всі експертні підрахунки, для яких необхідні були спеціальні знання, зрозумілі і описані в первісному висновку. Захист з математичними та арифметичними розрахунками експерта погоджується, вони сумнівів не викликають, сумнів викликає тлумачення законодавчої норми, яку застосував експерт.

Вважає, що для усунення сумнівів у висновку експерта не має потреби залучати іншого експерта, суд сам може розтлумачити норму права, дійти до висновку чи достатньо зрозуміло виписаною є ця норма чи не достатньо, практика її застосування і роз`яснень є сформованою чи не сформованою, і як ці сумніви треба тлумачити у кримінальному судочинстві - на користь обвинуваченого чи проти обвинуваченого, як це зробила сторона обвинувачення.

Вважає, що відсутні підстави для призначення у кримінальному провадженні повторної чи додаткової експертизи, з урахуванням показань експерта цілком достатньо даних, щоб надати вичерпну оцінку первинному висновку експерта.

В разі, якщо суд дійде висновку про задоволення клопотання, то експерту можуть бути поставлені питання, ідентичні до тих, які були поставлені попередньому експерту. Тобто, якщо у прокурора викликає сумнів у первинному висновку експерта, то інший експерт має надати відповідь на ті ж питання. Ставити експерту інші питання в порядку повторної експертизи вважає недопустимим, оскільки це є усуненням в судовому засіданні прогалин досудового розслідування.

З позицією захисника погодився обвинувачений.

Суд, заслухавши позиції учасників судового провадження, дійшов таких висновків.

Відповідно до частини 1статті 84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Нормою статті 85 КПК України встановлено, що належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 91 цього Кодексу, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом'якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження.

На підставі частини 1 статті 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Частиною 1 статті 242 КПК України визначено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з'ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з'ясування питань права.

Згідно з пунктом 6 частини 2 наведеної статті, слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Відповідно до частини 2 статті 332 КПК України, суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Стаття 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачає, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо, об'єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до п. 1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об'єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Таким чином, повторна експертиза це окремий вид експертизи, відмінний від первинної експертизи.

Відповідно до п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов'язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

Верховний Суд, з метою забезпечення єдності судової практики та запобіганню появі протилежних за змістом судових рішень, визначив правові позиції щодо правильного застосування вимог законодавства щодо призначення експертизи в наступних постановах: (постанова (ЄДРСР 108262348) Верховного Суду від 29 грудня 2022 року, справа №686/15304/19-ц, провадження №61-11528св22; постанова (ЄДРСР 96933120) Верховного Суду 21 квітня 2021 року справа №201/15019/14-ц, провадження №61-22773св19).

У зазначених постановах сформульовано висновок про те, що якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Первинною є експертиза, при проведенні якої об'єкт досліджується вперше.

Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з'ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об'єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання.

Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження.

Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.

Судом встановлено, що у даному кримінальному провадженні було проведено судову економічну експертизу, складено висновок експерта за результатами проведення судової економічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000150 від 08 листопада 2022 року №№ 1943,2054/22-23. Висновок складено та підписано експертом Черкаського відділення КНДІСЕ ОСОБА_7 .

Висновок експерта був наданий стороною обвинувачення та досліджений в судовому засіданні.

Вказаним первинним висновком експерта, наданим стороною обвинувачення, встановлено документально обґрунтований розмір збитків, нанесений місцевому бюджету Миронівської міської ради, в особі Гуманітарного відділу виконавчого комітету Миронівської міської ради, за результатами виконання Договору № 126 від 26.04.2021, з врахуванням додаткових угод, в сумі 164 865,00 грн, з них 44 348,40 грн розмір збитків, встановлений довідкою Північного офісу Держаудитслужби від 04.10.2022 №262609-17/5450-2022 ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Гуманітарного відділу виконавчого комітету Миронівської міської ради Київської області.

Стороною захисту як письмовий доказ надано суду копію Рішення № 6 дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 01 травня 2023 року, яким судового експерта ОСОБА_6 притягнуто до дисциплінарної відповідальності. За змістом прийнятого рішення, членами дисциплінарної палати встановлено, що експертом не виконано вимоги пунктів 2.3, 4.12 Інструкції № 53/5 під час складання наведеного висновку. Члени дисциплінарної комісії вважають, що питання щодо збитків експерт вирішувала самостійно. При визначенні суми збитків внаслідок укладання додаткових угод експерт вийшла за межі компетенції.

З огляду на наведене, на підставі частини 1 статті 356 КПК України, судом за клопотанням прокурора було прийнято рішення про допит експерта в судовому засіданні для роз`яснення складеного висновку.

В судовому засіданні експертом ОСОБА_6 на запитання, які виникли при дослідженні висновку експерта, учасникам провадження були надані роз`яснення.

Зокрема, експерт послалася на правила статті 13 Закону України «Про судову експертизу», за змістом якої експерт має право вказувати у висновку експерта на виявлені в ході проведення судової експертизи факти, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання.

Сторони кримінального провадження, як прокурор так і сторона захисту, не ставлять під сумнів правильність висновку експерта чи його окремих частин, а також не порушують питання про те, що під час проведення експертизи допущені істотні порушення вимог процесуального закону.

Прокурор вказала, що погоджується з первинним висновком експерта, інші обґрунтовані сумніви в правильності висновку експерта викликає лише той факт, що експерт відповіла на питання, яке не було їй поставлено, та з цих підстав притягнута до відповідальності і на цьому наголошує сторона захисту.

Суд вважає, що сумніви у правильності висновку експерта з цих підстав, за умови, що сторона захисту висловила позицію про те, що всі експертні підрахунки, наведені у висновку, є зрозумілими, захист погоджується з математичними та арифметичними розрахунками експерта, оскільки вони сумнівів не викликають, не можуть бути підставою для призначення повторної експертизи.

Сумніви захисту викликає тлумачення законодавчої норми, яку застосував експерт.

Для усунення сумнівів у первинному висновку експерта з цих підстав не має потреби призначати проведення повторної експертизи, за умови, коли не наведені сумніви у правильності висновку експерта, пов'язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Суд дійшов висновку, що стороною обвинувачення не подано нових належних і допустимих доказів, переконливих аргументів неправильності, недостовірності, сумнівності та неповноти висновку експертизи, який складений судовим експертом ОСОБА_7 .

Крім того, стороною обвинувачення ставиться питання про проведення повторної судової економічної експертизи з інших питань, відмінних від тих, які були поставлені експерту при складенні ним висновку експерта за результатами проведення судової економічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000150 від 08 листопада 2022 року №№ 1943,2054/22-23.

Сукупність наведених обставин свідчить про відсутність підстав для призначення повторної експертизи.

Наведені сторонами кримінального провадження мотиви не створюють передумов для призначення повторної експертизи, хоча і можуть бути предметом змагання сторін щодо належності, допустимості і достовірності цього висновку як процесуального джерела доказів, на яке сторони посилаються на підтвердження або спростування сформованої версії обвинувачення.

Суд звертає увагу, що у відповідності до положень статей 84,94,101 КПК України, висновок експерта є одним з процесуальних джерел доказів у кримінального провадженні. Він не має наперед встановленої сили та підлягає дослідженню судом нарівні з іншими, зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Згаданому висновку судової експертизи як доказу у кримінальному провадженні надаватиметься оцінка судом при ухваленні вироку.

За таких обставин, у задоволені клопотання прокурора слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 242, 332, 350, 369-372, 376 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора про призначення повторної судової економічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000161, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 січня 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України

Ухвала оскарженню не підлягає.

Вступна та резолютивна частини ухвали складені у нарадчій кімнаті та проголошені в судовому засіданні 26 березня 2024 року.

Суддя ОСОБА_1