Провадження № 1-кс/202/4096/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваної ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська клопотання старшогослідчого відділу РЗЗС СУ ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 , яке погоджене прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , пропродовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та додані до клопотання матеріали кримінального провадження, внесеного 06.04.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000327, у відношенні:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Артемівськ Донецької області, громадянки України, яка офіційно не працевлаштована, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий відділу РЗЗС СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 06.04.2023 за №0000327, про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, на строк досудового розслідування з раніше визначеною сумою застави в розмірі 242 240,00 грн.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_6 вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 190 КК України (в редакції Закону № 2617-VIII від 22.11.2018 року), а саме: заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно, організованою групою.

22.04.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами в їх сукупності.

23.04.2024 слідчим суддею Індустріального р/с м. Дніпропетровська ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави в сумі 242 240 грн. строком до 18.06.2024.

Постановою заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_8 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 22.07.2024 року включно.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні за №0000327 від 06.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України закінчується 22.07.2024.

Для закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні необхідно:

-провести тимчасові доступи до інформації в операторів мобільного зв`язку щодо встановлення місця знаходження мобільних терміналів підозрюваних у період вчинення кримінального правопорушення після чого опрацювати отриману інформацію;

-допитати в якості свідків дроп-осіб, на банківські картки яких потерпілі перераховували грошові кошти;

-призначити судову почеркознавчу експертизу, з метою встановлення приналежності почерку в документах, вилучених 23.08.2023 на підставі ухвали Індустріального районного суду м. Дніпропетровська в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 ;

-з урахуванням всіх відомих обставин скласти остаточне письмове повідомлення про підозру та виконати вимоги ст. 276-279 КПК України в повному обсязі;

-скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування;

-виконати вимоги ст. 290 КПК України.

В ході досудового розслідування продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обґрунтовуючи ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ст. 177 КПК України слідчий зазначає, що під час досудового розслідування встановлено факт участі ОСОБА_6 у скоєнні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, тобто суворість покарання беззаперечно є приводом для переховування підозрюваного від слідства та суду.

Зазначає, що підозрювана ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки останній на підставі достатніх вагомих доказів повідомлено про підозру у скоєнні умисного, особливо тяжкого кримінального правопорушення, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Зауважує,що ОСОБА_6 , будучи уродженцем м. Артемівськ, Донецької області, нині - Бахмут ,на теперішній не подала документи для отримання статусу внутрішньо переміщеної особи.

Підозрювана ОСОБА_6 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а саме: на теперішній час органами досудового розслідування злочинну діяльність підозрюваноїОСОБА_6 викрито не в повній мірі, повідомлено про підозру не за всіма фактами скоєних кримінальних правопорушень, оскільки здійснюється збір доказів, що також свідчить про те, що підозрювана ОСОБА_6 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, у т.ч. знаряддя їх скоєння.

Підозрювана ОСОБА_6 може незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, зокрема: підозрювана ОСОБА_6 у повній мірі володіє інформацією щодо всіх скоєних організованою групою злочинів, чим може скористатись, пообіцявши потерпілим відшкодувати завдану майнову шкоду в обмін на їх відмову у участі при здійсненні досудового розслідування, судовому розгляді, що унеможливить притягнення членів організованої групи до кримінальної відповідальності за всі скоєні ними злочини. Отже, підозрювана ОСОБА_6 може незаконно впливати на потерпілих.

Крім того, знаходячись на свободі, будучи обізнаним у доказах, які на теперішній час наявні в матеріалах кримінального провадження, своїми порадами та вказівками, а також використовуючи моральний, фізичний тиск підозрювана ОСОБА_6 може допомогти іншим учасникам організованої групи, у т.ч. тим, яких до кримінальної відповідальності ще не притягнуто, а також особам, яких органами досудового розслідування ще не встановлено, ухилитися від притягнення до кримінальної відповідальності, що, як наслідок, потягне за собою можливість отримання підозрюваним більш м`якого покарання.

Така поведінка підозрюваної перешкоджає завданням кримінального провадження, а саме: забезпеченню швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

Підозрювана ОСОБА_6 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, що також підтверджується репутацією самої підозрюваної ОСОБА_6 , яка протягом тривалого часу не працевлаштована, постійного законного джерела прибутку не має, тому у органів досудового розслідування є достатньо підстав вважати, що остання існує виключно за рахунок грошових коштів, отриманих злочинним шляхом, тобто остання може продовжити свою злочинну діяльність, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити. Окрім того, просив звернути увагу, що ОСОБА_6 проживала за однією адресою з організатором кримінального правопорушення, а тому, визначаючи обов`язки, врахувати те, що вони не можуть проживати за однією адресою у разі використання нею права на альтернативний запобіжний захід - заставу.

Захисник заперечувала щодо задоволення клопотання, просила відмовити в його задоволенні. Зазначила, що підозра є необґрунтованою, відсутні будь-які ризики, що підозрювана може здійснити дії, передбачені ст. 177 КПК України. Звертала увагу слідчого судді, на особу підозрюваної, яка раніше не судима, має стійкі соціальні зв`язки. Також зазначала, що визначений ухвалою слідчого судді розмір застави є непомірним для підозрюваної, а тому просила застосувати до останньої більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрювана підтримала захисника.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши у судовому засіданні доводи прокурора, слідчого, думку підозрюваної та її захисника, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Встановлено, що в провадженні Слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області знаходяться матеріали кримінального провадження № 0000327 від 06.04.2023 року за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

22.04.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

23.04.2024 слідчим суддею Індустріального р/с м. Дніпропетровська ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави в сумі 242 240 грн. строком до 18.06.2024.

Постановою заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_8 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 22.07.2024 року включно.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні за №0000327 від 06.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України закінчується 22.06.2024.

Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою як для застосування, так і для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин. У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_11 кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Слідчий суддя вважає, що підозра ОСОБА_6 є достатньо обґрунтованою на цій стадії досудового розслідування в розумінні критерієв визначення поняття « обґрунтована підозра» що використовуються в практиці ЄСПЛ

Так, причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, зокрема: допитами потерпілих ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , які підтвердили факт заволодіння їх грошовими коштами, протоколами оглядів особистих облікових записів соціальної мережі «Instagram», в ході яких встановлено, що вищевказаними потерпілими були перераховані грошові кошти на банківські картки «дроп» осіб; протоколами огляду вилученої техніки за адресами мешкання фігурантів, в тому числі фіксація факту листування між фігурантами з використанням месенджерів, в рамках яких зокрема встановлено наявність створених, учасниками групи, шахрайських профілів соціальної мереж Instagram, фактичні наявні відомості щодо листування учасників організованої групи на предмет вчинення злочину; матеріалами висновків судового експерта, в рамках яких підтверджено наявність цифрових доказів, що свідчать про факти протиправної діяльності учасників групи; протоколами оглядів матеріалів тимчасових доступів до банківських рахунків у банківських установах, стосовно здійснених розрахункових операцій починаючи від потерпілої особи, «дроп» рахунків та закінчуючи конвертацією коштів у криптоактиви; відповіддю на запит адміністрації криптовалютної біржі « Qmall », в рамках якої підтверджено фактичне заволодіння коштами потерпілих учасниками групи; відповідями на запити провайдерів телекомунікаційних послуг, щодо учасників групи під час користування останніми шахрайським обліковими записами, банківськими системами ДБО та обліковими записами криптобіржі;протоколами проведених негласних слідчих розшукових дій- зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж;протоколами за результатами проведених негласних слідчих розшукових дій-спостереження за особою; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Вирішуючи питання про продовження дії запобіжного заходу, встановлено, що органу досудового розслідування дійсно необхідно провести ряд процесуальних дій, матеріали кримінального провадження свідчать про те, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, котре відноситься до особливо тяжкого злочину; враховуються дані про особу ОСОБА_6 , яка раніше не судима.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довів неможливість закінчити досудове розслідування до завершення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу, враховуючи обсяг потерпілих, інкримінованих епізодів кримінальних правопорушень та необхідністю проведенні інших необхідних слідчих дій:тимчасові доступи до інформації в операторів мобільного зв`язку щодо встановлення місця знаходження мобільних терміналів підозрюваних у період вчинення кримінального правопорушення після чого опрацювати отриману інформацію; допитати в якості свідків дроп-осіб, на банківські картки яких потерпілі перераховували грошові кошти; призначити судову почеркознавчу експертизу, з метою встановлення приналежності почерку в документах, вилучених 23.08.2023 на підставі ухвали Індустріального районного суду м. Дніпропетровська в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 ; з урахуванням всіх відомих обставин скласти остаточне письмове повідомлення про підозру та виконати вимоги ст. 276-279 КПК України в повному обсязі;скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; виконати вимоги ст. 290 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно з ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

При цьому, стороною захисту не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричетність підозрюваної ОСОБА_6 до кримінального правопорушення, у вчиненні якого їй повідомлено про підозру, або вказували на необґрунтованість повідомленої підозри.

Ризики, які дають на думку слідчого судді не зменшились, враховуючи тяжкість інкримінованих злочинів та тяжкості покарання, що свідчить про те, що вона може переховуватись від слідства, прокурора, суду з метою ухилитись від кримінальної відповідальності. З цією ж метою вона може впливати на свідків, потерпілих, знищити чи спотворити докази.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК, виходячи з такого.

Варто зазначити, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти. Отже важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, який інкримінується обвинуваченому.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання, саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

В той же час, слідчий суддя вважає не доведеним ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме що підозрювана може вчинити інше аналогічне кримінальне правопорушення, оскільки підозрювана раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася. Тому, доводи слідчого та прокурора ґрунтуються лише на припущеннях та стороною обвинувачення не доведені.

Слідчим суддею також береться до уваги відомості про особу підозрюваної, якараніше не судима, однак зазначені відомості, не є настільки переконливими та вагомими, щоб знизити встановлені слідчим суддею ризики до малоймовірних чи взагалі виключити їх існування. ОСОБА_6 на день розгляду клопотання не працює, не навчається, відомостей щодо офіційного працевлаштування ОСОБА_6 стороною захисту не надано.

Крім встановлених ризиків, передбачених п. 1, п. 2, п. 3, ст. 177 КПК України, наявності обґрунтованої підозри, при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваної ОСОБА_6 , обставини кримінального правопорушення, та вважає, що застосування до ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім і не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, та не зможуть належним чином забезпечити досягнення мети застосування запобіжного заходу. Адже, у випадку їх застосування, з огляду на встановлені ризики, відсутні будь-які стримуючі фактори від неналежного виконання підозрюваною ОСОБА_6 процесуальних обов`язків, а так само відсутній належний контроль за їх дотриманням.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність продовження дії запобіжного заходу до ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою, в межах строку запобіжного заходу до 22.07.2024 року.

Щодо доводів підозрюваної та її захисника про необґрунтованість підозри, суд зазначає, що на даній стадії кримінального провадження судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання відповідного запобіжного заходу, а тому суд не може давати оцінку допустимості та належності доказів, зібраних органом досудового розслідування, оскільки справа не розглядається судом по суті пред`явленого обвинувачення.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 р. у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 р., «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 р.).

Слідчий суддя також враховує доводи сторони захисту, викладені на користь підозрюваної, але у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому досудовому розслідуванні кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення запобіганню процесуальних ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України слідчий суддя вважає доведеним, що на цій стадії досудового розслідування є неможливим застосувати до підозрюваної жодного більш м`якого запобіжного заходу. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Разом з тим, слідчий суддя вважає можливим зменшити розмір застави, встановлений при застосуванні запобіжного заходу, в межах п.3 ч.5 ст.182 КПК України , враховуючи особу підозрюваної, її матеріальний стан та її роль в інкримінованих правопорушеннях.

Так, згідно з п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваного чи обвинуваченого у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При цьому слідчий суддя враховує практику Європейський суд з прав людини, який в тому числі у рішенні від 10.02.2011 року у справі "Харченко проти України", рішенні від 29.09.2011 року у справі "Третьяков проти України", рішенні від 06.11.2008 року у справі "Єлоєв проти України" зазначав, що тримання особи під вартою у кожному випадку повинне мати безсумнівне обґрунтування, а також що за будь-яких обставин суд зобов`язаний розглянути можливість застосування менш обтяжливих альтернативних запобіжних заходів.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваної, обвинуваченої, інших даних про її особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями - серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя визначаючи підозрюваній ОСОБА_6 розмір застави вважає, що така має бути співмірною із матеріальним становищем особи та інкримінованими їй діяннями, а також негативними наслідками, які вони спричинили у вигляді заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинені повторно, організованою групою осіб.

Тому, користуючись своїм правом, передбаченим ч.5 ст.182 КПК України, визначаючи підозрюваній розмір застави, та ризики, передбачені ст.177 КПК України, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, слідчий суддя вважає за доцільне визначити підозрюваній заставу в розмірі, передбаченому п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме в розмірі 60 (шістдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 181 680,00 грн. (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят грн. 00 коп.).

На думку слідчого судді, застава в зазначеному розмірі здатна забезпечити виконання підозрюваною, покладених на неї обов`язків, передбачений ч. 5 ст. 194 КПК України.

При цьому, доводи захисника щодо необґрунтованості та недоведеності наявності ризиків з числа передбачених ст. 177 КПК України - є по суті особистими упередженими міркуваннями та оцінками захисника як особи, зацікавленої у вирішенні порушеного слідчим питання на користь підзахисної, та є способом захисту підозрюваної і не можуть бути прийняті до уваги у зв`язку з вищенаведеним.

Наведені захисником обставини у сукупності не спростовують ані існування, ані вагомості встановлених щодо ОСОБА_6 , ризиків з числа передбачених ст. 177 КПК України.

Посилання сторони захисту на можливість і достатність застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює критично зважаючи на те, що ОСОБА_6 було визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який є таким що відповідає її матеріальному становищу та забезпечить її процесуальну поведінку.

При цьому, суд, зменшуючи розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, слідчий суддя враховує думку прокурора про застосування до підозрюваної додаткового обов`язку у виді заборони спілкуватись з іншими підозрюваними, свідками та потерпілими.

Така позиція виходить із того , що підозрювана на момент затримання проживала за однією адресою з підозрюваним ОСОБА_36 і при застосуванні альтернативного запобіжного заходу, вона може знову повернутись для проживання з підозрюваним ОСОБА_36 , який відповідно до повідомленої підозри є особою, яка є організатором вчинення кримінальних правопорушень групою осіб. І проживаючи разом з ним, спілкуючись, може, виконуючи його вказівки впливати на інших підозрюваних (один з яких є її братом), впливати на свідків та потерпілих.

У зв`язку з наведеним, клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 199, 369-372КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого задовольнити частково.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 22 липня 2024 року включно,

Встановити ОСОБА_6 заставу в розмірі 60 (шістдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 181 680,00 грн. (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят грн. 00 коп.), які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, отримувач коштів: ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, банк отримувача: Держказначейська служба України м. Київ, рахунок отримувача: UA0017442, призначення платежу: застава, № ухвали суду, П.І.Б. платника застави, , Код банку отримувача (МФО) 820172.

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити підозрюваного з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд.

З моменту звільнення підозрюваної з-під варти у зв`язку з внесенням застави вона буде вважатися такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрювану наступні обов`язки:

- без поважних причин не відлучатись з місця постійного проживання та/або перебування та повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця перебування;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, яким здійснюється досудове розслідування, прокурора або суду.

- утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілими, іншими підозрюваними у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді діє до 22 липня 2024 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1