Провадження № 1-кс/592/4673/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2024 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Сумського РУП ГУНП в Сумській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про поновлення процесуального строку та арешт тимчасово вилученого майна,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання дізнавача, погоджене з прокурором про накладення арешту на майно, яке мотивується тим, що у провадженні сектору дізнання Сумського РУП ГУНП в Сумській області перебувають матеріали дізнання № 0000981 від 21.06.2024 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України. До Сумського РУП надійшов рапорт оперуповноваженого ВКП Заярного, про те, що в ході супроводження кримінального провадження №0000199 від 10.02.2024 за ч.1 ст.190 ККУ 20.06.2024 в ході проведення санкціонованого обшуку за адресою АДРЕСА_1 , а саме за місцем мешкання гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було виявлено та вилучено зіп-пакет із залишками порошкоподібної речовини білого кольору, яка ззовні схожа на психотропну речовину "Амфетамін". В ході проведення санкціонного обшуку за вищевказаною адресою було виявлено та вилучено зіп-пакет із залишками порошкоподібної речовини, котрий було поміщено до спец. пакету Р8Р2179585. На стадії досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на зіп-пакет із залишками порошкоподібної речовини, котрий було поміщено до спец.пакету Р8Р2179585, оскільки вони пов`язані із незаконним їх обігом, в тому числі є речовим доказом, які в подальшому можуть бути використані у кримінальному провадженні для проведення відповідних слідчих дій, а також з метою запобігання можливості використання, приховування, відчуження, передачі, тому є необхідним накладення арешту для збереження речових доказів.

Тому просить суд поновити процесуальний строк та накласти арешт на тимчасово вилучене майно.

Вивчивши клопотання та додані матеріали, вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України. Частиною 1 ст. 131 КПК України встановлено, що заходи кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Згідно ч. ч. 1 3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно вимог ч.5 ст.171 КПК України клопотання дізнавача, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Як вбачається із матеріалів клопотання 20.06.2024 було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , а саме за місцем мешкання гр. ОСОБА_4 , під час якого було виявлено та вилучено зіп-пакет із залишками порошкоподібної речовини, котрий було поміщено до спец. пакету Р8Р2179585 (а.с.7)

Згідно з системою автоматизованого розподілу суду, клопотання від дізнавача надійшло до суду 10.07.2024 року, а здано на пошту 04.07.2024. Дане клопотання не містить числа та місяця його складання, зазначено лише рік.

Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що по кримінальному провадженні № 0000981 від 21.06.2024 група дізнавачів нараховує три дізнавачі та два прокурори (а.с.4)

Старший дізнавач сектору дізнання Сумського РУП ГУНП в Сумській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 просить суд поновити пропущений процесуальний строк, проте не зазначає з яких саме поважних причин він був пропущений.

Виходячи з вище зазначеного, суд приходить до висновку, що строк подачі клопотання пропущений на одинадцять днів, дізнавач не навів у клопотанні обґрунтованих мотивів, з яких би слідчий суддя міг зробити висновок про поважність пропуску строку звернення до суду і в разі визнання їх поважними, поновив би цей строк і розглянув клопотання по суті.

Тому, з урахуванням положень норм чинного законодавства, які регулюють строк та порядок звернення до суду із клопотанням про накладання арешту на майно, у задоволенні клопотання на даний час слід відмовити.

Керуючись ст. 131, 132, 167, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Сумського РУП ГУНП в Сумській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1