Справа № 142/748/20
У Х В А Л А

05 липня 2024 року с-ще Крижопіль

Крижопільський районний суд Вінницької області

в складі: головуючої судді ОСОБА_1

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілого ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Крижопіль Вінницької області в режимі відеоконференції кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

встановив:

На розгляді Крижопільського районного суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

30 квітня 2024 року через систему «Електронний суд» від захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 надійшло клопотання, у якому він просить:

- викликати для допиту у якості свідка ОСОБА_8 , який проходить службу у Головному управлінні Національної поліції у Вінницькій області та перебуває на посаді інспектора з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності № 1 відділення поліції № 1 Тульчинського районного відділу поліції (адреса місця роботи: АДРЕСА_1 );

- викликати для повторного допиту свідка ОСОБА_9 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 ;

- викликати та допитати свідка ОСОБА_10 , який проживає за адресою: АДРЕСА_3 ;

- викликати в судове засідання судово-медичного експерта Вінницького обласного бюро судово-медичної експертизи ОСОБА_11 для допиту для роз`яснення висновку експерта № 797/841 від 11.09.2020 року.

В обґрунтування клопотання захисник вказує, що виходячи з показів потерпілого ОСОБА_12 , наданих ним під час допиту в судовому засіданні 19 квітня 2024 року, працівники поліції ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 прибули на місце події через 10 хвилин після того, як ОСОБА_5 здійснив постріл у ноги потерпілого ОСОБА_4 . При цьому потерпілий ОСОБА_12 зазначив, що ні він, ні потерпілий ОСОБА_4 , ані присутній там ОСОБА_16 в поліцію чи іншим особам з проханням про допомогу не телефонували. Зазначені обставини свідчать, що з урахуванням часу, який мали витратити працівники поліції на те, щоб дістатися до місця події, про постріл та інші події, що відбулися на території непрацюючої АЗС, ОСОБА_8 або отримав інформацію від безпосереднього свідка подій протягом щонайбільше 5 хвилин, або спостерігав за подіями особисто.

Так, потерпілі ОСОБА_4 , ОСОБА_12 , свідки ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 надали суду покази, що суттєво відрізняються в описі подій, що відбувались 17.06.2020 року, а тому ОСОБА_8 може або надати покази щодо події кримінального правопорушення (якщо він особисто був свідком цієї події), або вказати на особу, яка була безпосереднім свідком події кримінального правопорушення та спостерігала її особисто.

За наведених обставин ОСОБА_8 є ключовим свідком у даному кримінальному провадженні та його допит є абсолютно необхідним для повного та всебічного розгляду справи.

Окрім того, ухвалою Крижопільського районного суду Вінницької області від 19 квітня 2024 року судом було прийнято відмову прокурора від допиту свідка обвинувачення - ОСОБА_10 та визнано недоцільним його допит під час кримінального провадження.

Разом з тим, з метою забезпечення права обвинуваченого на захист, сторона захисту наполягає на допиті вказаного свідка, оскільки він може повідомити суду про обставини кримінального правопорушення в частині виду і розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Відмову сторони обвинувачення від допиту свідка ОСОБА_10 сторона захисту вважає штучним звуженням доказової бази та порушенням вимог закону щодо повного дослідження обставин справи та зрештою порушенням принципу презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, що перебачений ст. 17 КПК України. В зв`язку з цим, сторона захисту просить суд викликати свідка ОСОБА_10 як свідка сторони захисту.

Також необхідно провести повторний допит свідка ОСОБА_9 , оскільки він єдиний з усіх свідків стверджував, що бачив на місці події автомобіль Тойота Прадо чорного кольору, що належить обвинуваченому ОСОБА_5 , на якому, за версією потерпілих та сторони обвинувачення, ОСОБА_5 прибув на місце події та на якому нібито було вивезено з місця події знаряддя злочину, а саме рушницю, з якої ОСОБА_5 нібито прострелив ноги потерпілому.

Покази, надані свідком ОСОБА_9 під час судового засідання 27.02.2024 року не узгоджуються з його показами, що були ним надані під час досудового розслідування, що потребує його додаткового допиту відповідно до положень ст. 96 КПК України.

Так, під час допиту 17.06.2020 року даний свідок показав, що на місці подій бачив лише автомобіль потерпілих ВАЗ 2102 бежевого кольору. В подальшому під час допиту 24.07.2020 року свідок вказав, що бачив на місці події автомобіль Тойота Прадо чорного кольору, що належить обвинуваченому ОСОБА_5 .

Крім того, у наданому стороною обвинувачення висновку експерта № 797/841 від 11.09.2020 року зазначено, що «Характер, локалізація, клінічні і рентгенологічні властивості названих вище тілесних ушкоджень у ОСОБА_4 за механізмом утворення допускають можливість виникнення внаслідок дії вогнепальної зброї (поранення дробом), як це зазначено у постанові про призначення судово-медичної експертизи.»; «На рентгенограмах (одна - грудної клітки, решта - кісток правої та лівої гомілок) визначаються множинні рентгеноконтрастні включення в проекції м`яких тканини гомілок, розмірами від точкових до 1,3 x 0,6 см; ознак кістково-травматичних змін не виявляється.»

Таким чином, з висновку експертизи неможливо визначитись, внаслідок дії якої вогнепальної зброї при пораненні дробом (за показами потерпілого ОСОБА_12 - «бекасін» розміром у діаметрі 1,5 мм) у тілі ОСОБА_4 на рентгенограмах визначаються об`єкти розміром 13 х 6 мм, що є значно більшим не тільки за дріб «бекасін» розміром 1,5 мм в діаметрі, але й за будь-який інший дріб. Розмір снаряду 13 міліметрів на 6 міліметрів властивий скоріше осколку від гранати або снаряду, чи кулі великого розміру, але не дробу «бекасін» розміром 1,5 мм в діаметрі.

Враховуючи викладене, сторона захисту просить суд викликати судово-медичного експерта Вінницького обласного бюро судово-медичної експертизи ОСОБА_11 в судове засідання для допиту для роз`яснення висновку експерта № 797/841 від 11.09.2020 року.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_6 , обвинувачений ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_7 підтримали клопотання.

Прокурор заперечив проти задоволення клопотання в частині виклику в судове засідання для допиту в якості свідка ОСОБА_8 , посилаючись на те, що клопотання захисника ґрунтується на припущенні, що ОСОБА_8 був присутнім на місці події та може повідомити про обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження. Також вважає безпідставним клопотання в частині повторного допиту свідка ОСОБА_9 , оскільки сторона захисту мала можливість поставити питання даному свідку під час його допиту в судовому засіданні. В той же час протоколи допиту під час досудового розслідування судом не досліджуються. Щодо задоволення клопотання захисника в частині виклику свідка ОСОБА_10 та експерта ОСОБА_11 прокурор не заперечував.

Потерпілий ОСОБА_4 підтримав позицію прокурора.

Потерпілий ОСОБА_12 в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься його заява від 19.04.2024 року, у якій він просить розглянути кримінальне провадження без його участі.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, в межах заявленого клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Згідно із ч. 1 ст. 101 КПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Оцінка висновку експерта проводиться за загальними правилами оцінки доказів. Однією з особливостей оцінки висновку експерта є необхідність спеціального мотивування підстав, за якими відкидається висновок.

Суд під час оцінювання висновку експерта має з`ясувати: 1) чи було дотримано вимог законодавства під час призначення та проведення експертизи; 2) чи не було підстав для відводу експерта; 3) компетентність експерта й дотримання меж його повноважень; 4) достатність поданих експертові об`єктів дослідження; 5) повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; 6) узгодженість між дослідницькою частиною та висновком експертизи; 7) обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами кримінального провадження.

Оцінюючи висновок експерта, суд може перевірити як дотримання процесуального порядку проведення експертизи (перевірку законності викладеного), так і правильність висновків (перевірка обґрунтованості висновку).

Оцінка обґрунтованості висновку експерта повинна враховувати перевірку правильності застосованих наукових положень та обраної методики дослідження; умотивованості, аргументованості висновку; наявності або відсутності у висновку експерта внутрішніх суперечностей; наявності у висновку експерта повних відповідей на поставлені питання.

Ретельній оцінці повинні бути піддані фактичні вихідні дані, які використані експертом самостійно з матеріалів кримінального провадження.

За результатами такої оцінки суд може дійти наступних висновків: висновок експерта повний та обґрунтований і такий, що має значення для кримінального провадження; висновок неповний або недостатньо зрозумілий і потребує допиту експерта чи проведення додаткової експертизи; висновок експерта необґрунтований або сумнівний з точки зору його правильності і вимагає повторної експертизи чи інших процесуальних дій з метою його перевірки.

Одним із способів перевірки достовірності висновку експерта у кримінальному провадженні є допит експерта. Допит експерта можливий лише після надання ним письмового висновку та не повинен виходити за межі проведеного дослідження.

Допит експерта є процесуальною дією, яка може здійснюватися як в ході досудового розслідування, так і під час судового розгляду.

Відповідно до ч. 7 ст. 101 КПК України висновок експерта надається в письмовій формі, але кожна сторона має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення його висновку.

Процесуальний порядок та предмет допиту експерта у суді визначений ст. 356 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 356 КПК України за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.

Як установлено судом, у кримінальному провадженні було проведено ряд експертиз, у тому числі судово-медичну експертизу згідно висновку експерта №797/841 від 11.09.2020 року.

Стороною захисту зазначено про ряд суперечностей у зазначеному висновку експерту, у зв`язку з чим заявлено відповідне клопотання про допит експерта для роз`яснення висновку.

На підставі наведеного, з урахуванням фактичних обставин кримінального провадження, для усунення будь-яких суперечностей, неузгодженостей та сумнівів щодо розуміння та трактування висновку експерта, а також з метою повноти судового розгляду, суд вважає, що клопотання захисника від 30.04.2024 року в цій частині є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Ухвалою суду від 19 квітня 2024 року було прийнято відмову прокурора від допиту свідка обвинувачення ОСОБА_10 та визнано недоцільним його допит під час кримінального провадження.

Відповідно до статей 42, 46 КПК України, обвинувачений, сторона захисту має право клопотати про допит свідків.

Частиною 2 статті 22 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду доказів. Частина 6 цієї є статті передбачає обов`язок суду створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З огляду на вищевикладене, виходячи із позиції сторони захисту, яка наполягає на виклику та допиті свідка ОСОБА_10 , від допиту якого відмовилася сторона обвинувачення і дана відмова прийнята судом, суд вважає за необхідне викликати вказаного свідка до суду за клопотанням сторони захисту, з покладенням на неї обов`язку сприяння у забезпеченні явки свідка ОСОБА_10 у судове засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 КПК України, свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Частиною 1 ст. 134 КПК України визначено, що слідчий суддя під час досудового розслідування чи суд під час судового провадження має право за власною ініціативою або за клопотанням слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, потерпілого, його представника здійснити судовий виклик певної особи, якщо слідчий суддя чи суд встановить наявність достатніх підстав вважати, що така особа може дати показання, які мають значення для кримінального провадження, або її участь у процесуальній дії є обов`язковою.

Тобто, до предмета показань свідка насамперед мають входити відомості про обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, пояснення фактів, доводи, судження про відомі йому обставини, оскільки це може сприяти виявленню нових доказів та впливати на подальше вирішення справи.

Проте, як вбачається з клопотання, захисник просить викликати ОСОБА_8 для допиту в якості свідка, мотивуючи тим, що він може або надати покази щодо події кримінального правопорушення (якщо він особисто був свідком цієї події), або вказати на особу, яка була безпосереднім свідком події кримінального правопорушення та спостерігала її особисто, а тому суд не має достатніх підстав вважати, що особа, яку сторона захисту просить викликати для допиту, може надати суду показання, які мають значення для кримінального провадження.

Обставинами, що мають істотне значення для кримінального провадження визнаються такі обставини, встановлення яких безпосередньо впливає на ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення.

Суд також враховує, що з долученого до обвинувального акту реєстру матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_8 не був допитаний в якості свідка на стадії досудового розслідування даного кримінального провадження. Також стороною захисту на стадії підготовчого судового засідання не заявлялося клопотання про допит ОСОБА_8 в якості свідка.

Згідно ч. 14 ст. 352 КПК України свідок може бути допитаний повторно в тому самому або наступному судовому засіданні за його клопотанням, за клопотанням сторони кримінального провадження або за ініціативою суду, зокрема, якщо під час судового розгляду з`ясувалося, що свідок може надати показання стосовно обставин, щодо яких він не допитувався.

Тобто з вказаної норми вбачається, що повторний допит свідка може бути проведений з питань, які не з`ясовувались під час першого допиту. При цьому свідку ставляться нові запитання, які були упущені під час попереднього допиту або виникли в суду чи учасників кримінального провадження вже в ході судового розгляду. Разом тим, необхідність повторного допиту свідка ОСОБА_9 сторона захисту мотивує тим, що він єдиний з усіх свідків під час допиту в судовому засіданні стверджував, що бачив на місці події автомобіль Тойота Прадо чорного кольору, що належить обвинуваченому ОСОБА_5 , і такі його покази не узгоджуються із показами, наданими ним під час досудового розслідування.

Суд зауважує, що свідок ОСОБА_9 був допитаний в судовому засіданні 27 лютого 2024 року та надавав відповіді на запитання як сторони обвинувачення, так і сторони захисту. Протоколи допиту під час досудового розслідування судом не досліджуються.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що стороною захисту не наведено в клопотанні вмотивованих доводів необхідності повторного допиту свідка в розумінні ст. 352 КПК України, а тому у задоволенні клопотання в цій частині слід відмовити.

Окрім того, ухвалами від 11 березня 2024 року та від 19 квітня 2024 року судом було відмовлено у задоволенні клопотань захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про допит у якості свідка ОСОБА_8 та про повторний допит свідка ОСОБА_9 через необґрунтованість. Будь-яких нових обставин чи інших підстав у клопотанні від 30.04.2024 року захисник ОСОБА_6 не навів, натомість послався на незгоду з вказаними вище ухвалами суду, вважаючи, що судом не наведено достатніх та належних підстав для відмови у задоволенні раніше поданих клопотань.

Суд звертає увагу, що подання відповідного клопотання втретє за відсутності нових підстав свідчить про затягування стороною захисту строків розгляду кримінального провадження та зловживання права на захист.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 22, 23, 42, 46, 92, 101, 327, 350, 369, 372 КПК України, суд -

постановив:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 , яке надійшло через систему «Електронний суд» 30.04.2024 року, - задовольнити частково.

Викликати судово-медичного експерта Вінницького обласного бюро судово-медичної експертизи (м. Вінниця, вул. Є. Коновальця, будинок 83) ОСОБА_11 в судове засідання до Крижопільського районного суду Вінницької області (вул. Героїв України, 23, селище Крижопіль Тульчинського району Вінницької області) для допиту для роз`яснення висновку експерта № 797/841 від 11.09.2020 року.

Викликати та допитати свідка ОСОБА_10 , який проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

У задоволенні клопотання в частині допиту у якості свідка ОСОБА_8 та повторного допиту свідка ОСОБА_9 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя