УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу ОСОБА_3 , який діє в інтересах Адвокатського об`єднання «Курс-8» на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_3 , який діє в інтересах Адвокатського об`єднання «Курс-8» на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

У поданій скарзі ОСОБА_3 в інтересах Адвокатського об`єднання «Курс-8» просить зобов`язати детектива НАБУ (особу, уповноважену здійснювати внесення відомостей в ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень) зареєструвати відомості по заяві Адвокатського об`єднання «Курс-8» у Єдиному реєстрі досудових розслідувань в порядку статті 214 КПК України та розпочати розслідування.

Скарга мотивована тим, що 03 листопада 2023 року Адвокатське об`єднання «Курс-8» направило засобами поштового зв`язку до НАБУ заяву про кримінальне правопорушення, яку представником НАБУ було отримано 06 листопада 2023 року.

Разом з тим, відомості по вищевказаній заяві не були внесені до ЄРДР уповноважено особою НАБУ, що свідчить про бездіяльність детектива, що виразилася у невнесенні відомостей до ЄРДР протягом 24 год. з моменту отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 20 листопада 2023 року для розгляду вказаної скарги було визначено слідчого суддю ОСОБА_4

28 листопада 2023 року ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва відмовлено у задоволенні скарги.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 лютого 2024 року ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 28 листопада 2023 року скасовано. Призначено новий розгляд зазначеної скарги.

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 11 березня 2024 року для розгляду вказаної скарги було визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

Особа, яка подала скаргу, в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, про поважні причини неявки слідчого суддю не повідомив.

Уповноважена особа НАБУ в судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце судового засідання повідомлялася належним чином, про поважність причин неявки слідчому судді невідомо.

У зв`язку з неявкою в судове засідання особи, яка подала скаргу та уповноваженої особи НАБУ, відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України, фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Згідно з частиною третьою статті 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Статтею 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд вважає за можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Вивчивши скаргу та дослідивши додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України.

Положеннями частини першої статті 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Виходячи з пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до частини першої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення статті 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з частиною першою статті 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (пункт частини п`ятої статті 214 КПК України).

Відповідно до пункту 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Судом установлено, що 03 листопада 2023 року ОСОБА_3 в інтересах Адвокатського об`єднання «Курс-8» направив засобами поштового зв`язку до НАБУ заяву про вчинення кримінального правопорушення, в якій зазначив про обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень окремими суддями Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області.

06 листопада 2023 року НАБУ було отримано вищевказану заяву, що підтверджується поштовою накладною та трекінгом з вебсайту АТ «Укрпошта».

З копії заяви про кримінальне правопорушення вбачається, що на думку заявника, в діях окремих суддів Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених частиною першою статті 367 КК України.

У заяві зазначає, що суддею Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5 всупереч вимогам чинного цивільного процесуального законодавства було постановлено ухвалу про зупинення провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про стягнення заборгованості, а суддею Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області ОСОБА_8 відкрито провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_7 до Адвокатського об`єднання «Курс-8», третя особа - ОСОБА_6 .

Зі змісту скарги та заяви слідчий суддя встановила, що всі доводи Адвокатського об`єднання «Курс-8», в інтересах якого діє ОСОБА_3 пов`язані з його незгодою із рішеннями, ухваленими суддями Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області за результатами розгляду позовів за його участю.

Проте ухвалення рішень, з яким не погодився ОСОБА_3 , діючи в інтересах Адвокатського об`єднання «Курс-8», не може автоматично свідчити про вчинення кримінальних правопорушень.

Відповідно до статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частинами першою та другою статті 126, частиною першою статті 129 Конституції України, статтею 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» закріплено, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

На забезпеченні відповідних гарантій незалежності суддів з урахуванням міжнародних стандартів неодноразово наголошував у своїх рішеннях Конституційний Суд України, який, зокрема у рішенні по справі за конституційним поданням Верховного Суду України про офіційне тлумачення положень частини першої, частини другої статті 126 Конституції України та частини другої статті 13 Закону України «Про статус суддів» (справа про незалежність суддів як складову їхнього статусу) від 1 грудня 2004 року №19-рп/2004 зазначив, що недоторканність суддів - один із елементів їхнього статусу. Вона не є особистим привілеєм, а має публічно-правове призначення - забезпечити здійснення правосуддя неупередженим, безстороннім і справедливим судом.

За висновками Пленуму Верховного Суду України у постанові № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади», відповідно до частини п`ятої статті 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені.

Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим законом порядком у справі не допускається.

Крім того, відповідно до пунктів 66, 68, 69 Рекомендації CM/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів, ухваленої Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 року: тлумачення закону, оцінювання фактів та доказів, які здійснюють судді для вирішення справи, не повинні бути приводом для цивільної або дисциплінарної відповідальності, за винятком випадків злочинного наміру або грубої недбалості. Тлумачення закону, оцінювання фактів або доказів, які здійснюють судді для вирішення справи, не повинні бути приводом для кримінальної відповідальності, крім випадків злочинного наміру.

Відповідно до пункту 57 Висновку 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету міністрів Ради Європи про якість судових рішень, сутність окремих судових рішень контролюється насамперед шляхом процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та шляхом звернення до Європейського суду з прав людини.

Таким чином, можливе порушення суддею норм матеріального або процесуального права не може бути безумовною підставою для притягнення судді до кримінальної відповідальності та кваліфікуватись як кримінальне правопорушення.

Так, з матеріалів скарги, слідчим суддею встановлено, що заява ОСОБА_3 не містить об`єктивних даних про вчинення вказаними суддями зазначених кримінальних правопорушень, оскільки за своїм змістом і суттю ця заява є висловленням незгоди із процесуальним рішенням суддів у конкретній судовій справі, а також діями суддів, вчиненими при здійсненні правосуддя, за процедурою цивільного судочинства, отже не є повідомленням про кримінальні правопорушення, що в свою чергу, на переконання слідчого судді, дозволяє зробити висновок про відсутність правової підстави для виникнення обов`язку вчинити певні дії за такою заявою щодо початку досудового розслідування кримінального провадження відповідно до положень статті 214 КПК України.

Крім того, слідчий суддя зазначає, що у випадку порушення суддею, під час розгляду справи, вимог законодавства України, особа має право звернутися з відповідною скаргою до Вищої ради правосуддя (частина перша статті 108 Закону України «Про судоустрій та статус суддів»).

Враховуючи вищевикладене, скарга ОСОБА_3 в інтересах Адвокатського об`єднання «Курс-8» на бездіяльність уповноваженої особи НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення є необґрунтованою та відсутні правові підстави для внесення відомостей в ЄРДР за заявою про вчинення кримінальних правопорушень.

З огляду на вищевикладене, скарга підлягає залишенню без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись статтями 24, 36, 220, 303, 304, 306, 307, 309КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 , який діє в інтересах Адвокатського об`єднання «Курс-8» на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1