печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2024 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, що заявила відвід - адвоката: ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката: ОСОБА_4 ,

прокурора: ОСОБА_5 ,

підозрюваного: не з`явився,

підозрюваної: не з`явився,

слідчого судді: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від розгляду справи № 757/17226/24-к за клопотанням слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Печерського УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 , про продовження строку досудового розслідування відносно підозрюваних ОСОБА_6 , ОСОБА_9 у кримінальному провадженні №0000821 від 06.05.2023 року, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 перебуває провадження № 757/17226/24-к за заявою захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від розгляду справи № 757/17226/24-к за клопотанням слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Печерського УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 , про продовження строку досудового розслідування відносно підозрюваних ОСОБА_6 , ОСОБА_9 у кримінальному провадженні №0000821 від 06.05.2023 року.

В судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_3 заявив відвід слідчому судді ОСОБА_7 .

В обґрунтування заявленого відводу зазначає, що суддя ОСОБА_7 на думку сторони захисту, є упередженим під час розгляду даного кримінального провадження, відтак на підставі ст. 75 КПК України підлягає відводу.

Згідно ст. 107 КПК України, під час розгляду заяви здійснювалось фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів.

Особа, що заявила відвід - адвокат ОСОБА_3 , в судовому засіданні поклався на розсуд суду.

Захисник - адвокат ОСОБА_4 підтримав позицію свого колеги.

Прокурор ОСОБА_5 поклалась на розсуд суду.

Захисники - адвокати ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , підозрювані ОСОБА_6 , ОСОБА_9 та слідчий суддя ОСОБА_7 в судове засідання не з`явились, про день, час, місце розгляду заяви повідомлялись у встановленому законом порядку.

Відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 26, 81 КПК України, слідчий суддя визнав за можливе розглянути заяву про відвід за відсутністі не з`явившися осіб.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши заяву про відвід, слідчий суддя дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Підстави для відводу слідчого судді визначені у ст.ст. 75, 76 КПК України.

Відповідно до статті 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Статтею 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.

Згідно ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

Проаналізувавши наведені норми, зважаючи на презумпцію неупередженості судді, слідчий суддя зазначає, що судовим розглядом не встановлено, а особою, яка заявила відвід, не доведено наявність обставин, які б викликали сумнів в неупередженості слідчого судді ОСОБА_7 і унеможливлювали винесення нею об`єктивного судового рішення. Заявлений відвід жодним чином не мотивований, не містить будь-яких належних та підтверджених даних, які б свідчили про неупередженість на необ`єктивність слідчого судді ОСОБА_7 .

За таких обставин, правові підстави для задоволення заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_7 відсутні. Отже, заява про відвід слідчого судді ОСОБА_7 є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від розгляду справи № 757/17226/24-к за клопотанням слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Печерського УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 , про продовження строку досудового розслідування відносно підозрюваних ОСОБА_6 , ОСОБА_9 у кримінальному провадженні №0000821 від 06.05.2023 року, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1