Справа № 953/4883/23
н/п 1-кс/953/4710/24
"27" червня 2024 р. м.Харків
Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,
за участю прокурора ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника адвоката ОСОБА_5 ,
секретар судового засідання ОСОБА_6 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Лубни Полтавської області, громадянина України, з середньою-спеціальною освітою, неодруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України,
Під час досудового розслідування встановлено, що у період часу з березня по грудень 2023 року, більш точний час досудовим розслідування не встановлений, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , створив та очолив стійке злочинне угруповання до складу якого увійшли ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , який не був обізнаний про злочинну діяльність організованої групи, яку очолив ОСОБА_8 .
Орган досудового розслідування встановив, що у період часу з 19 липня 2023 року по 25 липня 2023 року, більш точний час досудовим розслідування не встановлений, організована група осіб до складу якої увійшли ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , яку очолив ОСОБА_8 , здійснювали незаконне придбання, зберігання, фасування особливо небезпечного наркотичного засобу канабісу, масою 7 грам, який у подальшому через невстановлену органом досудового розслідування особу передавали ОСОБА_8 , який утримується в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» з метою подальшого збуту.
Крім того, у період часу з 04 вересня 2023 року по 25 вересня 2023 року, більш точний час досудовим розслідування не встановлений, організована група осіб до складу якої увійшли ОСОБА_9 , ОСОБА_13 та ОСОБА_11 , яку очолив ОСОБА_8 , здійснювали незаконне придбання, зберігання, фасування особливо небезпечного наркотичного засобу канабісу, масою 28,7949 грам.
Орган досудового розслідування встановив, що у подальшому вищевказані особи залучили до своєї протиправної діяльності ОСОБА_14 , який, будучи необізнаним про протиправну діяльність організованої злочинної групи, повинен був виконувати роль кур`єра та занести в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» кросівки зі схованим в них наркотичним засобом.
Також у період часу з 02 грудня 2023 року по 09 грудня 2023 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлений, організована група осіб, до складу якої увійшли ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , яку очолив ОСОБА_8 , здійснювали незаконне придбання, зберігання, фасування особливо небезпечного наркотичного засобу канабісу, масою 21,6 грам, який у подальшому через невстановлену органом досудового розслідування особу передавали ОСОБА_8 , який утримується в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» з метою подальшого збуту.
29 березня 2024 року ОСОБА_13 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.
Слідчий зазначає, що обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_13 підозри підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, зокрема:
- даними протоколів негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з транспортної телекомунікаційної мережі від 29.08.2023, 29.12.2023, 10.10.2023, 05.02.2024, 20.10.2023, 30.10.2023,
- даними протоколів негласної слідчої (розшукової) дії - накладення арешту на кореспонденцію та проведення огляду і виїмки кореспонденції від 08.12.2023, 08.01.2024, 11.11.2023, 23.09.2023, 26.09.2023, 22.07.2023, 03.10.2023, 07.09.2023.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 02 квітня 2024 року до ОСОБА_4 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 29 травня 2024 року включно та визначена сума застави у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.
Ухвалою Харківського апеляційного суду від 30 квітня 2024 року скасовано ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 02 квітня 2024 року та постановлено нову, якою до ОСОБА_4 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 29 травня 2024 року включно та визначена сума застави у розмірі 200 (двісті) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 600 (шістсот п`ять тисяч шістсот) гривень.
16 травня 2024 року постановою першого заступника керівника обласної прокуратури ОСОБА_15 продовжений строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні до трьох місяців, а саме - до 29 червня 2024 року.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 21 травня 2024 року строк дії застосованого до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою продовжений до 29 червня 2024 року та визначена сума застави у розмірі 200 (двісті) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 600 (шістсот п`ять тисяч шістсот) гривень.
Слідчий зазначає, що строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні спливає 29 червня 2024 року, однак у вказаному кримінальному провадженні необхідно виконати цілу низку процесуальних дій, а саме: отримати висновки призначених судових експертиз; здійснити розсекречування матеріалів, які були підставою для проведення негласних слідчих (розшукових) дій; скласти повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_4 та інших підозрюваних у вказаному кримінальному провадженні; ознайомити підозрюваних з матеріалами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; виконати інші слідчі (розшукові) дії, необхідність в яких може виникнути в ході досудового розслідування, у зв`язку з чим наразі виникла необхідність у продовженні строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , який спливає 29 червня 2024 року.
Обґрунтовуючи необхідність продовження строку дії застосованого щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий стверджує про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, враховуючи той факт, що ОСОБА_4 вчинив умисний особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання до дванадцяти років позбавлення волі, що може спонукати підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має стабільного джерела доходу, тому з метою отримання заробітку шляхом зайняття злочинною (протиправною) діяльністю, останній може вчинити нове кримінальне правопорушення. Також підозрюваний може незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Окрім того, підозрюваний може перешкоджати вказаному кримінальному провадженню іншим чином, а саме шляхом нез`явлення за викликом до слідчого, прокурора чи суду, тим самим необґрунтовано затягувати строк досудового розслідування, а також знищити чи спотворити речові докази, які ще не вилучені.
Прокурор ОСОБА_2 у судовому засіданні надав суду копію ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27 червня 2024 року, на підставі якої продовжений строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні на шість місяців до 29 вересня 2024 року. Клопотання слідчого підтримав та просив його задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчий ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання слідчого, посилаючись на те, що ризики, на які слідчий та прокурор посилаються в обґрунтування клопотання, є безпідставними.
Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечувала, посилаючись на те, що застосований до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою є занадто суворий та у даному конкретному випадку не відповідає обставинам кримінального правопорушення. Зазначила, що підозрюваний здійснює догляд за тяжко хворим батьком, який є інвалідом І групи, та який потребує постійної сторонньої допомоги. Акцентувала увагу на тому, що підозрюваний ОСОБА_4 зареєстрований та до затримання фактично мешкав за адресою: АДРЕСА_1 , де проживав разом з батьком. На переконання сторони захисту, вказана обставина свідчить про те, що передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ризик впливу на свідків, у даному випадку відсутній, так як досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється на території м. Харкова та Харківської області, а тому з огляду на значну віддаленість місця проведення досудового розслідування від місця мешкання підозрюваного, вказаний ризик заявлений безпідставно. Зауважила на тому, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою призводить до порушення прав тяжко хворої особи (батька підозрюваного), яка потребує стороннього догляду. Зауважила, що підозрюваний ОСОБА_4 раніше до кримінальної відповідальності не притягався, а тому ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, стороною обвинувачення жодними доказами не підтверджений. З огляду на викладені обставини, просила обрати щодо свого підзахисного більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням, який на її переконання, зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ст. 177 КПК України.
29 березня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 02 квітня 2024 року до ОСОБА_4 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 29 травня 2024 року включно та визначена сума застави у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.
Ухвалою Харківського апеляційного суду від 30 квітня 2024 року скасовано ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 02 квітня 2024 року та постановлено нову, якою до ОСОБА_4 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 29 травня 2024 року включно та визначена сума застави у розмірі 200 (двісті) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 600 (шістсот п`ять тисяч шістсот) гривень.
16 травня 2024 року постановою першого заступника керівника обласної прокуратури ОСОБА_15 продовжений строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні до трьох місяців, а саме - до 29 червня 2024 року.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 21 травня 2024 року строк дії застосованого до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою продовжений до 29 червня 2024 року та визначена сума застави у розмірі 200 (двісті) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 600 (шістсот п`ять тисяч шістсот) гривень.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 27 червня 2024 року продовжений строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні до шести місяців, тобто до 29 вересня 2024 року.
Кримінальним процесуальним Кодексом України визначено мету, підстави та обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.
Згідно з вимогами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Вимогами ст. 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, у тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.
Відповідно до положень ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Згідно зі ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.
Разом з тим, суд зазначає, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Так, слідчий звертаючись до суду з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 посилається на те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, і під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме - можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
Вирішуючи питання щодо доцільності продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , слідчий суддя відповідно до положень ст.ст. 177, 178, 199 КПК України враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , який неодружений, має постійне місце реєстрації, однак у Полтавській області, офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходу та будь-яких зв`язків з державою не має, раніше не судимий, однак підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у разі визнання його винним у виді позбавленні волі строком від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, тому з урахуванням суспільної небезпеки злочину слідчий суддя вважає, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки у нього відсутні соціально-стримуючи фактори, які б давали підстави вважати, що він не вчинить нового злочину, тому альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку підозрюваного.
При цьому у судовому засіданні слідчим та прокурором не підтверджений ризик того, що ОСОБА_4 може впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки доказів того, що у вказаному кримінальному провадженні були допитані свідки, матеріали долучені до клопотання не містять.
Одночасно з цим, слідчий суддя зауважує, що стороною обвинувачення під час судового розгляду клопотання не доведений ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, з підстав відсутності у клопотанні жодних обґрунтувань на підтвердження їх існування.
Отже, слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення щодо продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати кримінальному провадженню або ж створять загрозу суспільству.
Під час розгляду клопотання слідчий суддя вивчав можливість застосування стосовно ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, однак, з огляду на встановлені обставини, зокрема, те, що ОСОБА_4 хоча і є раніше не судимим, проте наразі обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у разі визнання його винним у виді позбавленні волі строком від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, що свідчить про високу суспільну небезпечність таких дій, слідчий суддя дійшов висновку, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, щоб запобігти спробам вчинити дії, передбачені пунктами 1 та 5 частини першої статті 177 КПК України.
Висновок слідчого судді щодо необхідності продовження строку тримання ОСОБА_4 під вартою ґрунтується на вищевикладених обставинах, що свідчать про наявність заявлених стороною обвинувачення ризиків та виправдовують тримання особи під вартою, а наведені в клопотанні обставини перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії ухвали про тримання підозрюваного під вартою.
Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Враховуючи вищенаведені відомості, у суду не виникає сумнівів щодо наявності та доведеності ризиків, якими слідчий та прокурор обґрунтовує необхідність продовження застосування такого запобіжного заходу як тримання підозрюваного під вартою, оскільки ризики, які існували на час застосування цього запобіжного заходу, не зменшилися, а їх доведеність вбачається з системного аналізу відомостей, що стосуються особи підозрюваного та обставин інкримінованого йому злочину.
З огляду на викладене, оцінивши в сукупності всі обставини, а саме - суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим, його вік та репутацію, міцність соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає, що ризики, передбачені п. 1 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування запобіжного заходу, продовжують існувати, а отже запобіжний захід у виді тримання під вартою на даній стадії процесу в повній мірі відповідає меті його застосування - забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ст. 177 КПК України. Застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного на цій стадії досудового розслідування є недостатнім, щоб забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків.
З вказаних підстав слідчий суддя приходить до висновку про необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 у межах строку досудового розслідування, тобто до 25 серпня 2024 року включно.
Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.
Доводи сторони захисту щодо доцільності обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою не спростовують вищевказаних висновків суду. Крім того, стороною захисту не надано суду жодних доказів на підтвердження того, що на утриманні ОСОБА_4 перебуває тяжко хворий батько, який потребує стороннього догляду.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України суд вважає також продовженим визначений колегією суддів Харківського апеляційного суду підозрюваному ОСОБА_4 суму застави у розмірі 200 (двісті) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 600 (шістсот п`ять тисяч шістсот) гривень, та вважає її достатньою для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України.
Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 197 КПК України,
Продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, застосованого щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у Державній установі "Харківський слідчий ізолятор" у межах строку досудового розслідування до 25 серпня 2024 року включно.
Визначити ОСОБА_4 суму застави у розмірі 200 (двісті) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 600 (шістсот п`ять тисяч шістсот) гривень, яку можливо внести на відповідний депозитний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації України в Харківській області.
Підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент протягом строку дії відповідного запобіжного заходу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти - звільнити.
У разі внесення застави на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;
2) не відлучатися із населеного пункту, який буде встановлено та в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти)для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у цій ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити письмово прокуратуру і слідчого суддю Київського районного суду м. Харкова.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_4 вважається таким, щодо якого застосований запобіжний захід у виді застави.
Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Строк дії ухвали встановити до 25 серпня 2024 року включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_4 - у той же строк, але з моменту вручення йому ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Повний текст ухвали складений 28 червня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1