Справа № 752/9632/24
Провадження №: 1-кс/752/5449/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.07.2024 м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000428 від 25.02.2024,

в с т а н о в и в:

До провадження слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000428 від 25.02.2024.

Клопотання обґрунтовується тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000428 від 25.02.2024 за підозрою ОСОБА_7 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.02.2024, приблизно о 23.00 год, ОСОБА_7 разом із ОСОБА_5 перебували біля ресторану «Brugge», що за адресою: АДРЕСА_1 , де перед цим відпочивали та вживали спиртні напої. В цей час, до останніх підійшов ОСОБА_8 та попросив цигарку, звернувшись при цьому до ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , на їх думку, образливим словом. Після чого, між ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин відбувся словесний конфлікт. Далі, у вказаний конфлікт втрутився батько ОСОБА_8 - ОСОБА_9 , який намагався заспокоїти останніх.

У ході вказаного конфлікту, що раптово виник з мотивів особистих неприязних відносин, у ОСОБА_7 та ОСОБА_5 виник злочинний умисел на спричинення ОСОБА_9 тілесних ушкоджень. Діючи групою осіб, будучи об`єднаними єдиною метою, реалізуючи злочинний намір, використовуючи свою численну перевагу, діючи з прямим умислом, направленим на нанесення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_9 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_5 наніс два удари кулаком правої та лівої руки в область голови останньому, внаслідок чого ОСОБА_9 впав на землю.

В подальшому, ОСОБА_9 піднявся на ноги та ОСОБА_7 , продовжуючи реалізацію спільного з ОСОБА_5 умислу, наніс один удар кулаком правої руки в область голови ОСОБА_9 , після чого ОСОБА_5 завдав два удари по тулубу та один удар в область голови, внаслідок чого ОСОБА_9 впав на землю та в цей момент ОСОБА_7 , наблизившись до вже лежачого ОСОБА_9 , наніс один удар кулаком лівої руки в область голови потерпілого, після чого ОСОБА_7 та ОСОБА_5 залишили непритомного ОСОБА_9 на землі та втекли з місця події.

Від вказаних спільних дій ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , ОСОБА_9 отримав тілесні ушкодження у вигляді важкої черепно-мозкової травми: забійна рана правої брові, синців навколо правого та лівого ока, садна потиличній ділянки, підшкірний крововилив тім`яної ділянки; перелом лобної кістки справа (обох стінок лобних пазух) з переходом на основу і склепіння черепу; субдуральна гематома над правою гемісферою мозку; геморагічні вогнища в обох лобних долях кортикально, в потиличних долях кортикально; субарахноїдальний крововилив; що утворились від не менш 5 травматичних дій, що відноситься до тяжкого тілесного ушкодження за критерієм небезпеки для життя.

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюєься:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Добропілля Донецької області, українець, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий в силу ст. 89 КК України.

25.02.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та того ж дня останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.02.2024 підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 24.04.2024.

12.04.2024 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Постановою керівника Печерської окружної прокуратури м. Києва від 18.04.2024 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 25.05.2024.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.04.2024 підозрюваному ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 25.05.2024.

Постановою першого заступника керівника Київської міської прокуратури від 29.04.2024 проведення подальшого досудового розслідування у кримінальному провадженні доручено слідчому управлінню Головного управління Національної поліції у м. Києві.

16.05.2024 ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування до п`яти місяців.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 17.05.2024 підозрюваному ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 15.07.2024.

03.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Строк тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою закінчується 15.07.2024, однак виконати вимоги розділу 3 Глави 24 КПК України до вищевказаної дати не надалось можливим, оскільки для звернення до суду з обвинувальним актом необхідно виконати наступне:

-ознайомити сторони кримінального провадження з матеріалами досудового розслідування, які складаються з 2 томів, кожний з яких обсягом до 250 аркушів;

-скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування та виконати вимоги, передбачені ст. 293 КПК України;

Вказані дії не могли бути здійсненні та завершені раніше з об`єктивних причин в зв`язку з особливою складністю провадження, тривалістю виконання судових експертиз.

Посилаючись на наявність обґрунтованої підозри, а також ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий просить продовжити відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити запобігання можливості переховування від органів розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання з підстав викладених у ньому. Зазначив, що ризики передбачені ст. 177 КПК України залишились незмінні та продовжують існувати.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, зазначивши, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 є необґрунтованим, підозрюваний позитивно характеризується, має стійкі соціальні зв`язки, йому гарантовано місце роботи та він має постійне місце проживання на території м. Києва.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання прокурора, вислухавши думку сторони захисту, дослідивши наявні у своєму розпорядженні матеріали, приходить до наступних висновків.

Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000428 від 25.02.2024 за підозрою ОСОБА_7 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

25.02.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.02.2024 підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 24.04.2024.

12.04.2024 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Постановою керівника Печерської окружної прокуратури м. Києва від 18.04.2024 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 25.05.2024.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.04.2024 підозрюваному ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 25.05.2024.

Постановою першого заступника керівника Київської міської прокуратури від 29.04.2024 проведення подальшого досудового розслідування у кримінальному провадженні доручено слідчому управлінню Головного управління Національної поліції у м. Києві.

16.05.2024 ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування до п`яти місяців.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 17.05.2024 підозрюваному ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 15.07.2024.

03.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

В силу положень ч. 3 ст. 199 КПК України при вирішенні питання про продовження строку тримання особи під вартою обов`язковому доведенню у судовому засіданні прокурором підлягає наявність обставини, які виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, а саме: обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, та обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

На даний час ризики передбачені ст. 177 КПК України, що були підставою для застосування та продовження підозрюваному зазначеного запобіжного заходу, не зменшились, у зв`язку з чим забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків є неможливим без продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього на даний час підстав, що надавали можливість органу досудового розслідування вважати, що підозрюваний в разі застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу продовжить виконувати покладені на нього обов`язки, не встановлено.

Метою продовження щодо підозрюваного ОСОБА_10 запобіжного заходу є забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам (відповідно до ст. 177 КПК України):

-ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховування від органів досудового розслідування та суду, обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 з метою уникнення покарання, яке йому загрожує, у разі визнання його вини, розуміючи його невідворотність, останній може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що після скоєння тяжкого кримінального правопорушення, ОСОБА_5 залишив місце його вчинення та не повідомив про це правоохоронні органи.

-ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 для того, щоб уникнути кримінальної відповідальності за інкриміноване йому кримінальне правопорушення, може здійснити дії, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме він, з метою зміни показань або безпідставної відмови від них, може незаконно впливати на потерпілих та свідків, шляхом тиску, підбурювання, вмовляння, залякування чи підкупу, що буде перешкоджанням здійсненню об`єктивного досудового розслідування, як цього вимагають норми кримінально процесуального законодавства України. При цьому, деякі свідки вже допитані по кримінальному провадженню, а деякі можуть бути відомі ОСОБА_5 та встановлені в ході досудового розслідування.

Застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не забезпечать запобігання зазначеним ризикам і не забезпечить дієвість кримінального провадження. Так, застосування до ОСОБА_5 інших більш м`яких запобіжних заходів: домашнього арешту, застави, особистої поруки чи особистого зобов`язання, надасть йому змогу здійснювати прямий або віддалений вплив на інших потерпілих та свідків, переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Враховуючи, що інкриміноване ОСОБА_5 кримінальне правопорушення відноситься до категорії тяжких, беручи до уваги положення ч. 2 ст. 183 КПК України, є необхідним та достатнім для продовження запобіжного заходу, у вигляді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

За наведених обставин, на переконання слідчого судді ризик переховування від органів досудового розслідування та суду, ризик впливати на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, є доведеними.

Отже, на даному етапі кримінального провадження, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого підозрюваному злочину та продовження існування доведених ризиків, відомостей щодо особи підозрюваного, продовження застосування запобіжного заходу є необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Під час розгляду клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , прокурор довів наявність обставин, які у своїй сукупності свідчать про те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання доведеним ризикам, зазначеним у клопотанні, буде недостатнім.

Доводи сторони захисту щодо підстави для зміни запобіжного заходу на домашній арешт відносно ОСОБА_5 , на думку слідчого судді є непереконливими, тому, наразі позиція слідчого судді є такою, що обсяг підозри та характер злочинних дій, у яких підозрюється ОСОБА_5 , а також продовження існування заявлених прокурором ризиків, містять достатні доводи, якім б могли переконати стороннього та неупередженого спостерігача в тому, що ризики які існували раніше, та наявність яких перевіряв слідчий суддя під час застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваного зменшились настільки, що продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою буде невиправданим та недоцільним.

Крім того, слідчий суддя погоджується із позицією прокурора стосовно того, що наявність позитивних характеристик, стійких соціальних зв`язків, місця проживання та перспективи працевлаштування ніяк не запобігли можливому вчиненню підозрюваним кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

При вирішенні даного питання слідчим суддею також враховано положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи. При цьому, тримання особи під вартою може відбуватися лише на підставі відповідного рішення компетентного суду.

З огляду на встановлені слідчим суддею обставини, беручи до уваги, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та які на даний час не зменшились, обставини, що характеризують особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що більш м`які запобіжні заході не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного в ході досудового розслідування та не зможуть запобігти існуючим ризикам, а отже клопотання слідчого про продовження відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, однак, виключно в межах строків досудового розслідування.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176-179, 183, 184, 193-197, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування на 15 днів до 25.07.2024 включно, без визначення розміру застави.

Для утримання підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає направленню до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала підлягає негайному виконанню, але може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 16.07.2024 о 09 год. 10 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1