печерський районний суд міста києва
Справа № 757/2108/24-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» в особі представника ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 02.04.2024 року, справа №757/2108/24-к, -

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 від 02.04.2024 року, справа №757/2108/24-к, задоволено скаргу ОСОБА_3 в інтересах Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» на бездіяльність уповноваженої особи Головного слідчого управління Національної поліції України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) після отримання повідомлення про кримінальне правопорушення від 22.12.2023 року вих. №КНО-14.6.1.1/7; зобов`язано уповноважену особу Головного слідчого управління Національної поліції України внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою скаргу ОСОБА_3 в інтересах Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» про вчинення кримінального правопорушення від 22.12.2023 року, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань; в задоволенні іншої частини скарги - відмовлено.

06.06.2024 року від Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» в особі представника ОСОБА_3 надійшла заява про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 02.04.2024 року, справа №757/2108/24-к, у якій просить внести виправлення в ухвалу від 02.04.2024 року вказавши вірно слідче управління ГУ НП у м. Києві замість помилково зазначеного - Головне слідче управління Національної поліції України.

В судове засідання сторони не з`явилися, представник заявника подав заяву про розгляд справи у відсутність заявника, його представника.

Суд вражає за можливе розглянути справу у відсутність сторін,оскільки відповідно до положень ст. 379 КПК України, їх неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Фіксування процесу технічними засобами відповідно до положень статті 107 КПК України не здійснювалось.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи та заяви, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Зі змісту ч.1 ст.379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Так однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення». Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Отже, виправлення допущених у вироку описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Ініціатива щодо виправлення в судовому рішенні описок і арифметичних помилок може виходити від будь-кого з учасників кримінального провадження, інших заінтересованих осіб чи самого суду незалежно від того, набрало це рішення законної сили чи ні.

Разом з тим, як встановлено у судовому засіданні, приймаючи скаргу ОСОБА_3 в інтересах Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання повідомлення про кримінальне правопорушення від 22.12.2023 року вих. №КНО-14.6.1.1/7, слідчий суддя виходив із того, що заявник оскаржує бездіяльність Головного слідчого управління Національної поліції України.

Однак, як встановлено слідчим суддею, ОСОБА_3 , діючи в інтересах Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК», звертався до Головного управління Національної поліції у м. Києві, а не до Головного слідчого управління Національної поліції України, як зазначено у ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 02.04.2024 року, справа №757/2108/24-к.

Таким чином, саме із вказаних підстав заявник просить внести виправлення в ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 02.04.2024 року, справа №757/2108/24-к.

Разом з тим, у слідчого судді відсутні правові підстави для зобов`язання Головного управління Національної поліції у м. Києві внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 в інтересах Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» про вчинення кримінального правопорушення від 22.12.2023 року №КНО-14.6.1.1/7, виходячи із наступного.

У відповідності з п. 10 ст. 3 КПК України кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку з вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Главою 26 КПК України «Оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» не визначено територіальну підсудність кримінальних проваджень за вказаними скаргами. В зв`язку з чим при визначенні територіальної підсудності цієї категорії проваджень необхідно керуватись ст. 7, ч. 2 ст. 9 КПК України, а саме у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження.

Як передбачено ч. 1 ст. 32, ч. 2 ст. 132 КПК України кримінальні провадження розглядаються місцевим судом, в межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Так, у даному провадженні оскаржується бездіяльність уповноваженої особи Головного управління Національної поліції у м. Києві, яке знаходиться за адресою: 01601, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 15, що є територією Шевченківського району міста Києва.

Отже, скарга ОСОБА_3 в інтересах Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» на щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання повідомлення про кримінальне правопорушення від 22.12.2023 року вих. №КНО-14.6.1.1/7, у якій оскаржується бездіяльність уповноваженої особи Головного управління Національної поліції у м. Києві, підсудна Шевченківському районному суду м. Києва за місцем здійснення досудового розслідування.

Таким чином, слідчий суддя не вбачає правових підстав для внесення виправлення в ухвалу слідчого судді щодо зазначення вірного органу досудового розслідування - слідче управління ГУ НП у м. Києві замість помилково зазначеного - Головне слідче управління Національної поліції України, оскільки вказане рішення, на переконання суду, буде прийняте з порушенням правил підсудності.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що заява про виправлення зазначеної описки в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 02.04.2024 року, справа №757/2108/24-к, задоволенню не підлягає.

На підставі зазначеного та керуючись ст. ст. 22, 379 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» в особі представника ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 02.04.2024 року, справа №757/2108/24-к, - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1