Справа № 215/1364/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2024 року Тернівський районний суд м. Кривого Рогу у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря ОСОБА_2

прокурора Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_3

слідчого СВ ВП № 5 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 підозрюваної - ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши клопотання слідчого СВ ВП № 5 КРУП ГУНП України в Дніпропетровській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000189, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 115 ч. 1 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Кривого Рогу, громадянки України, освіта середня, непрацюючої, неодруженої, судимої:

- 03.03.2022 р. Тернівським районним судом м. Кривого Рогу за ст. 190 ч. 1 КК України до 200 годин громадських робіт;

- 24.01.2023 р. Тернівським районним судом м. Кривого Рогу за ст. ст. 389 ч. 2, 71, 72 КК України до 1 року 10 днів обмеження волі;

проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 ,

ВСТАНОВИВ:

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_5 органом досудового розслідуванням підозрюється в тому, що 29.02.2024 р., близько 02-00, знаходилась у квартирі АДРЕСА_3 , разом зі своїм співмешканцем ОСОБА_7 та знайомим ОСОБА_8 , який є власником вказаної квартири, та де вони вживали спиртні напої. Між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 виникла сварка, яка в подальшому переросла в бійку, в ході якої ОСОБА_5 опинилась у положенні спиною лежачі на підлозі, а ОСОБА_7 сів зверху на її тулуб. Внаслідок чого у ОСОБА_5 , раптово виникла гостра неприязнь до свого співмешканця та прямий умисел на заподіяння йому смерті. В цей же час, ОСОБА_5 , перебуваючи у положенні лежачі на спині на підлозі, обличчям до ОСОБА_7 , реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, усвідомлюючи суспільну небезпечність свого діяння, перебуваючи у безпосередній близькості до потерпілого, за допомогою предмету, що схожий на кухонний ніж господарсько-побутового призначення, умисно, завдала ОСОБА_7 два удари в область живота. Згідно лікарського свідоцтва про смерть № 447 від 29.02.2024 р., смерть ОСОБА_7 настала внаслідок нападу з використанням гострого предмету, в тому числі з метою вбивства, в результаті відкритої рани черевної стінки та гострої крововтрати.

Дії підозрюваної ОСОБА_5 органом досудового розслідування кваліфіковано за ст. 115 ч. 1 КК України, за ознаками вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій особі.

У зв`язку з цим, 29.02.2024 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру відповідно до ст. ст. 276-278 КПК України.

Слідчий в своєму клопотанні посилається на те, що відповідно до вимог ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ст. 115 ч. 1 КК України, належить до категорії особливо тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Згідно з вимогами п. 4 ч.1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрювана може:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий та прокурор підтримали клопотання з мотивів зазначених у ньому.

Підозрювана винуватість за підозрою визнала та не заперечує проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник не заперечує проти задоволення клопотання слідчого та прокурора.

Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Прокурор і слідчий довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 115 ч. 1 КК України, за ознаками вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій особі.

Причетність ОСОБА_5 до скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ст. 115 ч. 1 КК України, у вчиненні якого їй пред`явлено підозру, крім визнання вини підозрюваною, об`єктивно підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, доданими до клопотання в копіях: - протоколами: - огляду місця події; - допиту свідків: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; - актом про застосування службового собаки; - довідкою про результати застосування службового собаки; - лікарським свідоцтвом про смерть, постановою про визнання речовими доказами.

Згідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчим і прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: а саме те, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

Тому необхідність застосування запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_5 , яка підозрюється в тому, що будучи судимою, вчинила новий особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання від 7 до 15 років позбавлення волі, вагомість наявних доказів про обґрунтованість підозри, є неодруженою, непрацюючою, немаючої дітей, утриманців, тобто, що в неї відсутні міцні соціальні зв`язки, обґрунтовується відповідно наявністю таких ризиків як те, що вона може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, що відповідно до ст. 177 КПК України, є підставами застосування запобіжного заходу з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Згідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи вказані обставини, положення ст. ст. 178; 183 ч. ч. 1, 2; 194 ч. 1 КПК України, те, що підозра є обґрунтованою та існують ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя переконаний, що тільки такий запобіжний захід, як тримання під вартою забезпечить дотримання підозрюваною процесуальних обов`язків під час досудового розслідування та в суді, що є суспільним інтересом, що незважаючи на презумпцію невинуватості превалює над принципом поваги до свободи особистості, так як більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти цим ризикам.

Також, у справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001 р., ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи, що злочин вчинений з застосуванням насильства, спричинив загибель людини, слідчий суддя не визначає розмір зстави.

Виходячи з викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 197 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Застосувати щодо підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 115 ч. 1 КК України - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у ДУ «Криворізька установа виконання покарань № 3» на строк 60 днів, обчислюючи його з 29 лютого 2024 р. по 28 квітня 2024 р..

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, з моменту вручення її копії, але підлягає негайному виконанню щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Слідчий суддя: