Справа № 761/753/24
Провадження № 1-кс/761/1272/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в приміщені суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Торгівельний Дім «Євротрубпласт» (), про скасування арешту майна, накладеного ухвалою колегії судів судової палати з розгляду кримінальних справ Івано-Франківського апеляційного суду від 07.11.2022 (справа № 344/12757/22) у кримінальному провадженні № 0000042,

установив:

09.01.2024 до Шевченківського районного суду міста Києва надійшло (вхід. № 1864) клопотання ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Торгівельний Дім «Євротрубпласт» (), про скасування арешту майна, накладеного ухвалою колегії судів судової палати з розгляду кримінальних справ Івано-Франківського апеляційного суду від 07.11.2022 (справа № 344/12757/22) у кримінальному провадженні № 0000042.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 09.01.2024 клопотання разом з додатками розподілено на слідчого суддю ОСОБА_1 10.01.2024 клопотання разом з додатками передано слідчому судді з відділу організаційного забезпечення розгляду кримінальних справ Шевченківського районного суду міста Києва.

У судове засідання, яке призначено на 27.03.2024, заявник не з`явився, про час, дату та місце судового засідання повідомлявся. Однак, повторно направив клопотання про відкладення розгляду справи.

Прокурор Офісу Генерального прокурора у судове засідання також не з`явився, про час, дату та місце судового засідання повідомлявся, про причини неявки слідчого суддю не повідомив.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Приписами статей 131, 132 КПК України передбачено, що арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.

При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна за умови, що останній доведе, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладений необґрунтовано.

Вказана процесуальна норма покладає на учасника кримінального провадження, яким ініціюється питання про скасування арешту, обов`язок доведення зазначених обставин.

Отже, саме ця особа має навести необхідне та достатнє обґрунтування своїх доводів, надавши слідчому судді відповідні докази.

Виходячи з вказаної процесуальної норми, на заявника покладається обов`язок довести ті обставини, які можуть стати підставою для скасування арешту.

Дослідивши доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що подане клопотання не підлягає задоволенню, враховуючи, що особа, яка подала клопотання, в судове засідання не з`явилася, доводи клопотання не підтримала, не довела необґрунтованості накладення арешту, а також не довела, що в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення відпала потреба.

При цьому, слід зазначити, що клопотання заявника про відкладення судового розгляду подається вже не вперше, а саме клопотання про скасування арешту майна тривалий час перебуває у провадженні слідчого судді - з 09.01.2024.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Слідчий суддя враховує, зокрема, й висновки, сформульовані в рішеннях ЄСПЛ у справах «Цихановський проти України» від 06.09.2007 та «Коновалов проти України» від 18.10.2007 про те, що на національні суди покладено обов`язок створення умов для того, щоб провадження було швидким та ефективним. Наприклад, суд має вирішувати, чи відкладати засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якихось заходів щодо сторін, чия поведінка спричиняє невиправдані затримки з розглядом справи.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

На думку слідчого судді, неодноразові клопотання в судових засіданнях особи, яка звернулась з клопотанням, про відкладення судового розгляду, з ненаданням доказів на підтвердження поважності причин неявки, суперечить завданням кримінального провадження, принципу розумності строків, та свідчать про «зловживання правом» в розумінні цього визначення, розтлумаченого ЄСПЛ (як шкідливе здійснення права її власником в такий спосіб, який явно не відповідає або суперечить цілям, для яких таке право надано, порушує встановлений порядок роботи суду або ускладнює належний перебіг розглядів справ (рішення у справах «S.A.S. проти Франції» від 01.07.2014 та «Миролюбов та інші проти Латвії» від 15.09.2009), а тому слідчий суддя приходить до висновку, що заявлене клопотання про відкладення судового розгляду та неявка останнього в чергове судове засідання, направлене на затягування розгляду клопотання.

Таким чином, враховуючи приписи статей 26, 174 КПК України, водночас з метою дотримання вимог статей 6, 17 Конвенції, статей 7, 9 Закону України від 02.06.2016 №1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон №1402-VIII), завдань та загальних засад кримінального провадження, визначених КПК України, щодо дотримання розумних строків при вирішенні поставлених перед судом питань, зважаючи на відсутність доказів на підтвердження поважності причин неявки до суду заявника та своєчасне повідомлення про час, дату та місце проведення судового засідання уповноваженої особи органу досудового розслідування, слідчий суддя визнає можливим відмовити у задоволенні клопотання через повторну неявку заявника в судове засідання без поважних причин.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відмова у задоволенні клопотання не позбавляє заявника права на повторне звернення до слідчого судді із клопотанням за вимогами, передбаченими КПК України.

Керуючись статтями 2, 7, 98, 170, 173-174, 309, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Торгівельний Дім «Євротрубпласт» (), про скасування арешту майна, накладеного ухвалою колегії судів судової палати з розгляду кримінальних справ Івано-Франківського апеляційного суду від 07.11.2022 (справа № 344/12757/22) у кримінальному провадженні № 0000042 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_4