н/п 1-кс/953/3047/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" квітня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву потерпілого ОСОБА_3 про відвід судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В:

25.04.2024 року до Київського районного суду м. Харкова надійшла заява потерпілого ОСОБА_3 про відвід судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 по розгляду кримінальної справи за обвинуваченням ОСОБА_5 , за ч.2 ст. 342 КК України.

В заяві про відвід ОСОБА_3 вказує, що в нього є обґрунтовані сумніви в неупередженості судді ОСОБА_4 , що відповідно до вимог п.4 ч.1 ст. 75 КПК України є підставою для відводу, оскільки суддею під час розгляду кримінального провадження, де він є потерпілим накладено на нього штраф за неявку до суду, однак він тривалий час проживає в США і писав суду про це заяву в 2018 році.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.04.2024 року дана заява надійшла для розгляду судді ОСОБА_1 .

В судове засідання по розгляду даної заяви про відвід учасники судового провадження не з*явилися, повідомлені належним чином про час та місце розгляду заяви належним чином згідно КПК України судовими повістками.

Прокурор ОСОБА_6 подала до суду заяву, в якій проти задоволення заяви заперечує.

Суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 надала заяву, в якій просить клопотання про відвід розглядати у її відсутність, підстави для відводу судді, передбачені ст. 80 КПК України відсутні.

Вивчивши доводи клопотання про відвід, яке надійшло до суду 25.04.2024 року, враховуючи розумність строків розгляду кримінальної справи, суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Стаття 75 КПК України визначає обставини, які виключають участь судді в кримінальному провадженні та підстави для його відводу.

Так в ч. 1 ст. 75 КПК Україні вказано, що «слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Під час розгляду заяви про відвід судом встановлено, що на розгляді судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 з перебуває кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_5 , з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч.2 ст. 342 КК України.

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 надійшов до Київського районного суду м. Харкова 23.11.2016 року і з цього часу перебуває в суді першої інстанції.

Засада розумності строків розгляду справи судом спрямована на забезпечення своєчасного здійснення правосуддя.

Під час розгляду даної кримінальної справи ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 31.05.2023 року на потерпілого ОСОБА_3 за неявку до суду було накладено грошове стягнення у вигляді штрафу в розмірі 2684 грн.

Згідно ухвали Київського районного суду м. Харкова від 28.02.2024 року в задоволенні клопотання потерпілого ОСОБА_3 про скасування ухвали Київського районного суду м. Харкова від 31.05.2023 року про накладення грошового стягнення відмовлено.

25.04.2024 року від потерпілого ОСОБА_3 надійшла заява про відвід судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 , яке є предметом даного розгляду та яке розподілене в провадження судді ОСОБА_1 за протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

В обґрунтування клопотання про відвід заявник вказує, що в нього є переконання в упередженості та необ*єктивності судді ОСОБА_4 , оскільки цією суддею під час розгляду справи на нього було накладено стягнення за неявку до суду у вигляді штрафу, однак він проживає в США.

Дослідивши дані доводи заявника в обґрунтування клопотання про відвід, суд зазначає, що заявлений відвід судді ОСОБА_4 за цих підстав не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність таких підстав відводу, що передбачені вищезазначеними нормами КПК України, які викладені у ст. 75 КПК України, та не вказують на необ`єктивність або упередженість судді під час розгляду даного кримінального провадження.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб*єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об*єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності (рішення у справі «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 і 30, Series A, no. 255, і рішення «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000XII).

Таким чином, необхідно у кожній окремій справі вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини «Білуха проти України» (заява №33949/02) від 09 листопада 2006 року, особиста безсторонність суду призюмується, поки не надано доказів протилежного (про що зазначено у рішенні у справі «Ветштайн проти Швецарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

В даному провадженні, станом на теперішній час суд зазначає, що переконливих доказів упередженості та зацікавленості судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 по розгляду кримінальної справи, де заявник є потерпілим і необхідно провести його допит згідно вимог КПК України заявником під час розгляду заяви про відвід не надано, а його доводи заяви про відвід зводяться лише до незгоди з процесуальними рішеннями суду під час розгляду кримінальної справи. Доводи заявника суд вважає безпідставними та необґрунтованими.

При цьому, суд враховує, що дослідивши всі надані відомості в обґрунтування заяви про відвід, доказів на підтвердження тих обставин, на яких налягає заявник, судом під час розгляду клопотання про відвід, не встановлено, а твердження заявника про упередженість та необ*єктивність судді об`єктивно не підтверджуються, містять лише суб`єктивну, власну оцінку заявника діям та рішенням головуючого під час розгляду суддею кримінальної справи.

Стосовно об*єктивного критерію Європейський суд з прав людини також вказує, що необхідно перевірити чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність.

Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був не безсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об*єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), п. 44; та рішення у справі «Ферантелі та Сантанжело проти Італії» (Ferrantelli and Santangelo v. Italy), від 7серпня 1996 poку, п. 58).

Суд приходить до висновку, що підстави, на які посилається заявник у своїй заяві про відвід судді не містять будь-яких об`єктивних відомостей щодо можливої зацікавленості або упередженості судді під час здійснення судового розгляду та не ставлять під сумнів її об`єктивність.

Будь-яких інших визначених законом підстав для відводу судді в ході розгляду даної заяви про відвід, судом встановлено не було.

Як визначено в ст. 126 Конституції України, незалежність і недоторканість судді гарантується Конституцією і законами України. Вплив на суддю в будь-який спосіб забороняється.

Таким чином, за відсутності обставин, визначених в ст.ст. 75-76 КПК України, підстав для відводу судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 при розгляді кримінальної справи за обвинуваченням ОСОБА_5 , де заявник є потерпілим, не вбачається і заява про відвід судді ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.

Керуючись нормами Конституції України, ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_3 про відвід судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 - залишити без задоволення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

СУДДЯ -