Номер провадження № 1-кс/756/58/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , представника третьої особи ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 6 Оболонського районного суду міста Києва клопотання ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , у рамках кримінального провадження, внесеного 19.04.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000921, про скасування арешту майна,

УСТАНОВИВ:

12.12.2023 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна у кримінальному проваджені, внесеного 19.04.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000921.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 16.02.2022, ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва на приміщення, об`єкту нерухомого майна 000, загальною площею 18,7 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві власності належить ОСОБА_6 , було накладено арешт із забороною користування, відчуження, передачі будь-яким особам, товариствам, установам, організаціям, підприємствам та фізичним особам у власність, користування, оренду. Також зазначено, що відповідно до фабули кримінального провадження, заяв про злочин та інших звернень, які наявні в матеріалах кримінального провадження №0000921, будь-яких злочинних дій відносно майна ОСОБА_6 ніким не здійснюється, ніхто не намагається позбавити ОСОБА_6 права власності на вказане приміщення, яке не є об`єктом злочину та не містить на собі слідів вчинення будь-якого кримінального правопорушення.

У судовому засіданні ОСОБА_5 підтримав подане клопотання та просив його задовольнити, скасувавши арешт з об`єкту нерухомого майна 000, загальною площею 18,7 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві власності належить ОСОБА_6 , оскільки в подальшому застосування такого заходу відпала потреба, а набуття право власності та походження самого майна відбулось відповідно до вимог закону.

Прокурор у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, просив суд відмовити в задоволенні клопотання, посилаючись на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні, речовим доказом в якому є вказаний заявником об`єкт нерухомості, не закінчено, проводяться слідчі дії, тому скасування арешту, на думку прокурора, є передчасним.

Вислухавши представника третьої особи, прокурора, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КПК України процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Згідно зі ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до п. 7 ч. 2, ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим кодексом порядку.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160 - 166, 170 - 174 цього Кодексу. Таким чином, правомірність володіння органами досудового розслідування майном, яке наділене ознаками речових доказів, має підтверджуватись в порядку, визначеному зазначеними статтями.

Згідно з ч. 2 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У судовому засіданні було встановлено, що Оболонським УП ГУНП в місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного 19.04.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000921. У рамках указаного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва на приміщення, об`єкту нерухомого майна 000, загальною площею 18,7 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , було накладено арешт із забороною користування, відчуження, передачі будь-яким особам, товариствам, установам, організаціям, підприємствам та фізичним особам у власність, користування, оренду.

В обґрунтування поданого клопотання представником надано договори іпотек, договори купівлі-продажу, поділу нежитлових приміщень, технічний паспорт на громадський будинок (приміщення) паркінг, акт державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництво об`єкту, заяву про вчинення кримінального правопорушення, роздруківки з сайтів.

Між тим, надані та дослідженим у судовому засіданні документи, разом із обставинами, які вказані в рішенні слідчого судді про накладення арешту, не спростовують підстав для накладення арешту, а отже і підстав вважати, що арешт було накладено необґрунтовано.

Однак слід погодитися із представником третьою особи, що зі спливом часу, ураховуючи тривалість досудового розслідування та відсутності відомостей про його перебіг, у частині заборони користування та розпорядження наразі відпала потреба.

Отже, суд приходить до висновку, що клопотання представника третьої особи ОСОБА_5 слід задовольнити частково, зокрема - скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 16.02.2022 у справі № 756/2039/22 в кримінальному провадженні № 0000921 від 19.04.2021 на нежитлове приміщення АДРЕСА_2 , загальною площею 18,7 кв. м., (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), у частині заборони права користування та розпорядження зазначеним нерухомим майном. Приймаючи до уваги, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні не закінчено, зазначене приміщення визнано речовим доказом, суд вважає передчасним скасування арешту майна в частині його відчуження.

Керуючись ст. 2, 7, 64-2, 94, 100, 110, 131, 132, 170-175, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , у рамках кримінального провадження, внесеного 19.04.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000921, про скасування арешту майна - задовольнити частково.

Скасувати арешт, який накладено ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 16.02.2022 (справа 756/2039/22), а саме з приміщення, об`єкту нерухомого майна 000, загальною площею 18,7 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві власності належить ОСОБА_6 , в частині заборони користування та розпорядження.

У задоволенні іншої частини вимоги - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення щодо неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1