Справа № 347/1320/24
Провадження № 1-кс/347/410/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2024 року м.Косів

Слідчий суддя Косівського районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря с/з ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Косів клопотання слідчого СВ Косівського РВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_5 за матеріалами кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000184 від 06.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся з вказаним клопотанням, яке погоджено з прокурором в обґрунтування якого посилався на те, що слідчим відділенням Косівського РВП ГУ НП в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000184, відомості щодо якого внесено до ЄРДР 06 червня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на підставі Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, дію якого продовжено Указом Президента України №271/2023 від 06.05.2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 08.05.2024 на території України діє воєнний стан.

Так, в ніч на 03.06.2024 ОСОБА_5 , перебуваючи в селі Тюдів по вул. Назарія Яремчука, шляхом розбиття скляної віконної вставки вхідних дерев`яних дверей проник до приміщення житлового будинку АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_6 . Перебуваючи у приміщенні будинку ОСОБА_5 виявив там належні ОСОБА_7 речі та інструменти, які ОСОБА_5 вирішив викрасти. У подальшому, ОСОБА_5 , перебуваючи у приміщенні зазначеного житлового будинку, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний та суспільно-небезпечний характер своїх дій, керуючись корисливими мотивами, спрямованими на таємне викрадення чужого майна, будучи впевненим, що за його діями ніхто не спостерігає, в умовах воєнного стану, таємно викрав належні ОСОБА_7 речі, зокрема: бувший у використанні шуруповерт марки «Matrix» моделі «CD 18 Promo», вартістю 400 грн., бувший у використанні металевий будівельний рівень, вартістю 310 грн., електричний провід марки «ПВС 4x0,5», довжиною 10 м, вартістю 80 грн.

Після вчинення крадіжки чужого майна ОСОБА_5 місце вчинення кримінального правопорушення покинув, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд. В результаті таємного викрадення чужого майна, а саме шуруповерта марки «Matrix» моделі «CD 18 Promo», металевого будівельного рівня та 10 м електричного проводу, вчиненого ОСОБА_5 , потерпілому ОСОБА_7 спричинено майнову шкоду на загальну суму 790 (сімсот дев`яносто) гривень.

14 червня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків передбачених у п. п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що: п. 1 - підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки останній усвідомлює, що обгрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено суворе покарання у виді позбавлення волі, п.3 - незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, оскільки про них йому відомо; п. 4 - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не прибувати на виклики слідчого, прокурора чи суду посилаючись на різні нібито форс-мажорні чи поважні обставини, таким чином затягуючи хід досудового розслідування; п. 5 - вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні слідчий підтримав подане ним клопотання з підстав наведених у ньому.

Прокурор в судовому засіданні просив подане клопотання задовольнити з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний у судовому засіданні не заперечив проти обрання вказаного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, ствердив, що буде дотримуватись його.

Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя доходить наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Статтею 132 КПК України визначено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, суд констатує що в матеріалах клопотання, є: копія витягу з ЄРДР, копія рапорту про надходження повідомлення зі служби 102 про виявлення факту крадіжки з житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , копія протоколу огляду місця події від 05.06.2024 року, копія постанови слідчого про визнання речовим доказом від 06.06.2024 року, копія заяви про визнання потерпілим від 08.06.2024 року, копія допиту потерпілого від 08.06.2024 року, копія протоколу допиту свідка від 09.06.2024 року, характеризуючи дані ОСОБА_5 , копія повідомлення про підозру від 14.06.2024 року, копія протоколу допиту підозрюваного від 14.06.2024 року.

Вказані документи на переконання суду свідчать про сукупність наявних на даний час доказів припущення про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, а відтак і про обґрунтованість підозри.

Частиною 3 статті 176 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд, відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, наявність постійного місця роботи або навчання, його репутацію, наявність судимостей.

За таких обставин, оцінивши аргументи сторони обвинувачення щодо існування ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд вважає, що наявність таких ризиків підтверджена.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Частиною 5 ст. 194 КПК України передбачено обов`язки, які судом можуть бути покладені на обвинуваченого.

Прокурором доведено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, потерпілого чи вчинити інший злочин.

Вирішуючи дане клопотання, суд враховує також вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 зазначеного злочину, який відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, характеризуючі особу підозрюваного дані, його вік, стан здоров`я та майновий стан, наявність постійного місця проживання, відсутність офіційного місця роботи, відсутність утриманців, неодружений та підозру у вчиненні злочину в умовах військового стану.

Разом з тим, враховуючи право підозрюваного на працю, належний рівень життя родини, слідчий суддя дійшов переконання, про можливість застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, який в повній мірі забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Отже, враховуючи вищенаведене, вважаю, що в судовому засіданні поза розумним сумнівом доведено відсутність можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, тому клопотання слід задовольнити та застосувати щодо ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати житло з покладенням на нього додаткових обов`язків, необхідність покладення яких встановлена з наведеного слідчим обґрунтування клопотання і саме такий запобіжний захід буде достатнім для забезпечення дієвості даного кримінального провадження.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.176-178, 181, 184, 193-198, 331, 350, 372 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та заборонити йому залишати цілодобово місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , на строк два місяці, тобто до 17 серпня 2024 року включно, без носіння електронного засобу контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду у кримінальному провадженні за кожною вимогою;

- не відлучатися із АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з іншими учасниками в даному кримінальному провадженні.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених, згідно ухвали слідчого судді, обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Ухвалу передати для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Копію ухвали вручити підозрюваному, прокурору.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1