СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/3917/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001056 від 12.12.2023 року, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва надійшло вказане клопотання, яке подано до суду засобами поштового зв`язку, в якому слідчий просить накласти арешт на майно з метою забезпечення конфіскації майна, як виду покарання на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на предмети, ззовні схожі на грошові кошти, які було вилучено 30.05.2024 у ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 22.05.2024 у період часу з 12 години 12 хвили до 13 години 49 хвилин за адресою проживання ОСОБА_5 : АДРЕСА_1 у ході якого було вилучено купюри номіналом 1000 грн у кількості 112 купюр, купюри номіналом 500 грн у кількості 174 купюри, купюри номіналом 100 Доларів США у кількості 316 купюр, купюри номіналом 50 Доларів США у кількості 2 купюри, купюри номіналом 50 Євро у кількості 2 купюри, шляхом тимчасового позбавлення їх власника права розпорядження та користування цим майном.

Обґрунтовуючи дане клопотання, м зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що громадяни України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , маючи організаторські здібності, лідерські якості та відповідний авторитет серед криміногенного елементу, діючи умисно, з корисних мотивів, за не встановлених досудовим розслідуванням обставин, однак не пізніше початку грудня 2023 року, вирішили зайнятися незаконною діяльністю пов`язаною з систематичним заволодінням чужим майном шляхом обману та зловживання довірою, з використанням електронно-обчислювальної техніки .

З метою реалізації свого злочинного умислу направленого на досягнення злочинного результату у вигляді отримання прибутку за незаконну діяльність пов`язану із заволодінням чужим майном шляхом обману та зловживання довірою, з використанням електронно-обчислювальної техніки, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 вирішили створити та очолити злочинну організацію діяльність якої полягатиме в систематичному вчиненні ряду тяжких злочинів - шахрайств, з використанням електронно-обчислювальної техніки та розробили план злочинної діяльності із розподілом ролей та функцій кожного її учасника, спрямованих на досягнення злочинного результату у вигляді отримання прибутку.

До вказаної злочинної організації вирішили залучити наближених до них осіб, а саме: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 . Останні бажаючи систематично отримувати грошові кошти за незаконну діяльність пов`язану із незаконним заволодінням чужим майном шляхом обману та зловживання довірою, з використанням електронно-обчислювальної техніки, погодились на вказану пропозицію та вступили до злочинної організації.

Незаконна діяльність полягає в створенні та організації діяльності на території Київської області, а також інших регіонах України, так званих офісів « Call-центрів », працівники яких, з використанням офіційних міжнародних криптовалютних бірж таких як « Bybit », « KuCoin » та інших, під приводом отримання заробітку за тестування мережі криптовалют «EOS», «WAX» («WAXP»), шляхом введення в оману осіб, схиляють їх до проведення певного алгоритму операцій з переказу придбаної криптовалюти на заздалегідь створені останніми криптовалютні гаманці.

У подальшому до вказаної злочинної організації вступили ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , ОСОБА_16 ІНФОРМАЦІЯ_11 , ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , ОСОБА_18 ІНФОРМАЦІЯ_13 , ОСОБА_19 ІНФОРМАЦІЯ_14 , ОСОБА_20 ІНФОРМАЦІЯ_15 , ОСОБА_21 ІНФОРМАЦІЯ_16 , ОСОБА_22 ІНФОРМАЦІЯ_17 , ОСОБА_23 , ІНФОРМАЦІЯ_18 , ОСОБА_24 ІНФОРМАЦІЯ_19 , ОСОБА_25 , ІНФОРМАЦІЯ_20 , які виконували як управлінські функції щодо роботи вказаних «Call-центрів», так і пошуку потенційних потерпілих через інформаційну мережу Інтернет.

В ході досудового розслідування достовірно встановлені факти вказаної діяльності зазначеної групи осіб, а саме вчинення шахрайських дій відносно громадян Республіки Молдова.

Так, в період часу з 12.02.2024 по 23.02.2024 учасник вказаної злочинної організації ОСОБА_19 , після надання потерпілому ОСОБА_26 недостовірної інформації з приводу проведення останнім тестування мереж криптовалют, ввівши останнього в оману та схиливши до співпраці заволодів грошовими коштами потерпілого ОСОБА_26 на суму 1500 доларів США, чим завдав матеріальну шкоду на суму 56957 гривень, згідно офіційного курсу валют Національного банку України станом на 23.02.2024.

Крім цього, в період часу з 04.04.2024 по 08.04.2024, інший учасник вказаної злочинної організації ОСОБА_21 , в аналогічний спосіб, заволодів грошовими коштами потерпілого ОСОБА_27 на суму 713 доларів США, що згідно офіційного курсу валют Національного банку України станом на 08.04.2024 становить 27695 гривень 56 копійок.

Також, в період часу з 03.04.2024 по 15.04.2024 учасник вказаної злочинної організації, ОСОБА_20 , шляхом введення в оману потерпілої ОСОБА_28 щодо тестування мереж криптовалют та отримавши доступ до електронного гаманця потерпілої, без її згоди, здійснив купівлю та переказ криптовалюти на загальну суму 617 доларів США на підконтрольний йому електронний гаманець, спричинивши потерпілій ОСОБА_28 матеріальну шкоду на вказану суму, що відповідно до офіційного курсу валют Національного банку України станом на 15.04.2024 становить 24309 гривень 18 копійок.

Отримані у заначений спосіб грошові кошти учасниками злочинної організації перераховувались на підконтрольні електронні гаманці та у подальшому використовувались для особистого збагачення.

Дана інформація підтверджують допитами потерпілих ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , допитами свідків ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , оглядами акаунтів криптобірж потерпілих, оглядами акаунтів «Telegram» потерпілих та іншими матеріалами в їх сукупності.

На даний час у ході досудового розслідування встановлено, що учасники злочинної організації, а саме: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , ОСОБА_13 , ОСОБА_16 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_17 , ОСОБА_19 , ОСОБА_21 , ОСОБА_31 , для легалізації коштів здобутих злочинним шляхом використовують банківські картки: АТ КБ «ПриватБанк», АТ «Сенс Банк», АТ «Універсал Банк», АТ «А-Банк», АТ «Райфайзен Банк», АТ «Бумб», ПАТ «Банк Восток», АТ «МТБ БАНК», АТ «ОТП Банк», ПАТ «Акордбанк», а також використовують електронні гаманці криптовалют відкритих на міжнародних криптовалютних біржах: «Binance», «ByBit», «KuCoin».

30.05.2024 у ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 22.05.2024 у період часу з 12 години 12 хвили до 13 години 49 хвилин за адресою проживання ОСОБА_5 : АДРЕСА_1 було вилучено предмети, ззовні схожі на грошові кошти, а саме: купюри номіналом 1000 грн у кількості 112 купюр, купюри номіналом 500 грн у кількості 174 купюри, купюри номіналом 100 Доларів США у кількості 316 купюр, купюри номіналом 50 Доларів США у кількості 2 купюри, купюри номіналом 50 Євро у кількості 2 купюри.

Постановою слідчого від 30.05.2024 вказані предмети визнано такими, які відповідають вимогам ст. 98 КПК України та визнано речовим доказом

На підставі викладеного слідчий просив клопотання задовольнити.

В судове засідання слідчий та/або прокурор не з`явились, слідчий подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Слідчий суддя розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання слідчого, виходячи з наступного.

Пунктом 15 ч.1 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з п. 18) ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Відповідно до ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: 1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 171, частиною шостою статті 173 цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Відповідно ч.1, ч. 2 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, 30.05.2024 під обшуку на підставі ухвали слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 22.05.2024 у період часу з 12 години 12 хвили до 13 години 49 хвилин за адресою проживання ОСОБА_5 : АДРЕСА_1 у ході якого було вилучено купюри номіналом 1000 грн у кількості 112 купюр, купюри номіналом 500 грн у кількості 174 купюри, купюри номіналом 100 Доларів США у кількості 316 купюр, купюри номіналом 50 Доларів США у кількості 2 купюри, купюри номіналом 50 Євро у кількості 2 купюри, на які слідчий просить накласти арешт з метою забезпечення конфіскації майна, як виду покарання на майно підозрюваного ОСОБА_5 .

Постановою слідчого від 30.05.2024 р. вказане майно визнано речовим доказом.

Оскільки стороною кримінального провадження доведено необхідність накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів та враховуючи, що майно не яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, є речовими доказами, та з метою забезпечення конфіскації майна, як виду покарання на майно підозрюваного та попередження пошкодження майна або настання інших наслідків, вважаю за необхідне накласти арешт на майно шляхом накладення заборони на його користування та розпорядження, яке є співрозмірним обмеженням права власності, яке відповідає завданням кримінального судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001056 від 12.12.2023 року,- задовольнити.

Накласти арешт на майно з метою забезпечення конфіскації майна, як виду покарання на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: на предмети, ззовні схожі на грошові кошти, які було вилучено 30.05.2024 у ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 22.05.2024 у період часу з 12 години 12 хвили до 13 години 49 хвилин за адресою проживання ОСОБА_5 : АДРЕСА_1 , у ході якого було вилучено купюри номіналом 1000 грн у кількості 112 купюр, купюри номіналом 500 грн у кількості 174 купюри, купюри номіналом 100 Доларів США у кількості 316 купюр, купюри номіналом 50 Доларів США у кількості 2 купюри, купюри номіналом 50 Євро у кількості 2 купюри, шляхом тимчасового позбавлення їх власника права розпорядження та користування цим майном.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, без виклику якої було постановлено ухвалу, - строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1