Справа № 686/6409/24
Провадження № 1-кс/686/2157/24
05 березня 2024 року м. Хмельницький
Прокурор Волочиської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт з забороною користування, розпоряджання та відчуження на зіп-пакет з порошкоподібною речовиною світлого кольору та паперовий згорток з порошкоподібною речовиною світлого кольору, які перебували у власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 .
В обґрунтування даного клопотання прокурор зазначив, що 01 березня 2024 року близько 20 годин 00 хвилин по вул. Виноградського, 1а в м. Городок Городоцької ОТГ Хмельницького району Хмельницької області, поліцейським ВПД №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області відповідно до ст. 32 ЗУ «Про Національну поліцію», під час проведення перевірки документів та поверхневої перевірки в гр. ОСОБА_4 , було виявлено зіп-пакет та паперовий згорток з кристалічною речовиною зовні схожою на наркотичну, яку останній зберігав при собі без мети збуту та добровільно видав.
01 березня 2024 року в ході проведення огляду місця події біля автомобіля марки «Мерседес» державний номерний знак НОМЕР_1 , який знаходився на дороги по вул. Виноградського, 1а в м. Городок Городоцької ОТГ Хмельницького району Хмельницької області було виявлено та вилучено зіп пакет з порошкоподібною речовиною світлого кольору та паперовий згорток з порошкоподібною речовиною світлого кольору, яку добровільно видав ОСОБА_4 , в ході чого зіп пакет з порошкоподібною речовиною світлого кольору та паперовий згорток з порошкоподібною речовиною світлого кольору було поміщено в сейф пакет № ЕХР0165034, який опечатаний належним чином, підписаний пояснюючими написами та підписами понятих і учасників.
02 березня 2024 року постановою старшого дізнавача СД Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області зіп-пакет з порошкоподібною речовиною світлого кольору та паперовий згорток з порошкоподібною речовиною світлого кольору, визнано речовими доказами, відповідно до ст. 98 КПК України.
Указані речі вилучені та визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
Прокурор в судове засідання не з`явилася, проте, в її клопотанні міститься прохання про розгляд справи за її відсутності, просить його задовольнити.
Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Слідчий суддя приходить до висновку про те, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні, а відтак наявні підстави з якими законодавець пов`язує застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаного майна.
Вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Матеріали провадження свідчать, що на цій стадії кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.
Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цій стадії кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту, зокрема для проведення експертизи вилученої речовини.
Ненакладення арешту на вилучене майно із забороною права на відчуження, розпорядження та користування майном або менш обтяжливий спосіб його накладення може призвести до втрати доказів у кримінальному провадженні і перешкодить досягненню мети кримінального провадження.
Разом із цим, слідчий суддя зазначає, що арешт майна є тимчасовим заходом. У разі встановлення обставин, за яких в подальшому застосуванні цього заходу буде відсутня потреба, він може бути скасований повністю або частково слідчим суддею, зокрема за клопотанням власника майна.
За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Виконання ухвали покласти на дізнавача сектору дізнання ХРУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_5 .

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя