Провадження № 1-кс/761/390/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2

представника власника майна ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду, клопотання представника власника майна ОСОБА_3 в інтересах ТОВ ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03 лютого 2023 року у кримінальному провадженні № 0001415, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 жовтня 2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212; ч. 1 ст. 366 КК України,

В С Т А Н О В И В :

в провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_3 в інтересах ТОВ ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03 лютого 2023 року у кримінальному провадженні № 0001415, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 жовтня 2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212; ч. 1 ст. 366 КК України.

У клопотанні порушується питання про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 03.02.2023, а саме з: банківського рахунку ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» (), за № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «Ощадбанк» (МФО 300465), а саме заборону на здійснення видаткових операцій на інші банківські рахунки ПрАТ «Полтавський гірничий-збагачувальний комбінат», оскільки вказаний захід вказаний захід забезпечення кримінального провадження позбавляє можливості розпорядження коштами, отриманими в ході провадження підприємницької діяльності .

Представник власника майна, адвокат ОСОБА_3 просив задовольнити клопотання з мотивів у ньому наведеним та скасувати арешт зі спеціального рахунку на який надходять кошти за продаж електроенергії.

Прокурор ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення клопотання вказав, що аналогічне клопотання розглянуто слідчим суддею Шевченківського районного суду м.Києва та у його задоволенні було відмовлено. Крім того, вказав, що у даному провадженні вже виконуються вимоги ст. 290 КПК України.

Заслухавши думку представника власника майна, прокурора, дослідивши наявні у розпорядженні суду матеріали, вважаю, що клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

З наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів убачається, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001415 від 18.10.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України за фактом умисного заниження службовими особами ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» у період 2018-2021 рр. податкового зобов`язання з рентної плати за користування надрами, що призвело до фактичного ненадходження до Державного бюджету України коштів в особливо великих розмірах, а також за фактом службового підроблення.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03 лютого 2023 року, у кримінальному провадженні №0001415 від 18 жовтня 2022 року накладено арешт на банківські рахунки ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат»

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З мотивувальної частини ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03.02.2023 року вбачається, що при арешті майна слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання органу досудового розслідування були достатні підстави для висновку, про необхідність накладення арешту на майно у зв`язку з тим, що вказані грошові кошти відповідають критеріям ст. 98 КПК України, а також з метою спеціальної конфіскації.

При цьому слідчим суддею було встановлено, що клопотання не суперечить вимогам КПК України, містить правові підстави для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, арешт майна відповідає принципу розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, є пропорційним тяжкості правопорушення та не становитиме надмірного тягаря для володільця майна.

На час розгляду слідчим суддею клопотання про скасування арешту майна, обставини, якими обґрунтовувався арешт не перестали існувати, а необхідність в подальшому продовженні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна не відпала.

При цьому доводи клопотання не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність, та не містять доказів, які б спростували висновки, викладені в ухвалі колегії суддів Київського апеляційного суду м.Києва.

На даний час виконуються вимоги ст. 290 КПК України, а тому клопотання про скасування арешту майна є передчасним.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання представника власника майна діючого в інтересах ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» у кримінальному провадженні № 0001415 від 18.10.2022.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_3 в інтересах ТОВ ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03 лютого 2023 року у кримінальному провадженні № 0001415, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 жовтня 2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212; ч. 1 ст. 366 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя