справа № 361/5559/24
провадження № 1-кс/361/1167/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.06.2024 м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0001532 від 06.06.2024, відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

07.06.2024 прокурор звернувся до слідчого судді з вищевказаним клопотанням, яке обґрунтовано наступним.

Слідчим відділом Броварського РУП ГУНП в Київській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001532 від 06 червня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше червня 2024 року, більш точний час не встановлено, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , всупереч п. 2, 3 «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів» затвердженої наказом МВС України № 622 від 21.08.1998 року, перебуваючи на території селища міського типу Калита Броварського району Київської області, знайшов один предмет зовні схожий на ручну уламкову оборонну гранату Ф-1 в бойовому стані.

Після цього, ОСОБА_4 діючи умисно, розуміючи та усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, всупереч передбаченому законом порядку та без передбаченого законом дозволу, тобто у порушення вищевказаних нормативно-правових актів, зберігаючи при собі, незаконно перемістив вище зазначений предмет до гаражного приміщення, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , яким користується його батько ОСОБА_6 з 1980 року, чим фактично придбав вказані предмети шляхом віднайдення та розпочав їх незаконне зберігання.

В подальшому, 06.06.2024 року під час проведення огляду місця події в період часу з 07 год. 21 хв. по 15 год. 16 хв. виявлено та в подальшому вилучено один предмет зовні схожий на ручну уламкову оборонну гранату Ф-1 в бойовому стані. Відповідно до акту перевірки об`єкту на наявність вибухових матеріалів відділу вибухотехнічної служби ГУНП в Київській області виявлений вище предмет, є ручною уламковою оборонною гранатою Ф-1 в бойовому стані.

Окрім цього, ОСОБА_4 , не вжив жодних заходів, щодо інформування правоохоронних органів про віднайдений предмет, зовні схожий на ручну уламкову оборонну гранату Ф-1 в бойовому стані, не вчинив жодних дій, щодо добровільної здачі вищевказаного предмету органам влади.

07 червня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

В судовому засіданні прокурор просив слідчого суддю обрати підозрюваному запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час за місцем проживання.

Підозрюваний не заперечував проти клопотання прокурора та пояснив суду що працює, займається підсобними роботами, ремонтує забори, машини, проживає разом з матір`ю, але вона лежача.

Захисник клопотання прокурора не заперечувала та підтримала думку підозрюваного.

Заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя вважає за доцільне задовольнити клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Нормами ч. 1 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосовано, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад пять років.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність в нього родини утриманців; наявність постійного місця проживання у підозрюваного; наявність судимостей; репутацію підозрюваного та майновий стан.

Положеннями ч. 2 статті 177 цього Кодексу передбачено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється обвинувачується.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох до семи років.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме:

-рапортом ВРПП Щиголь ОВ.;

-омп що проводилось за адресою: АДРЕСА_2 .

-допит свідка ОСОБА_7

-впізнання ОСОБА_7

-допит свідка ОСОБА_6

-допит свідка ОСОБА_8

-допит свідка ОСОБА_9

-допит свідка ОСОБА_10

-допит свідка ОСОБА_11

-довідкою про категорію вибухонебезпечності та актом знищення вибухових матеріалів.

-повідомленням про підозру ОСОБА_4

-іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Сторона захисту не спростовує питання обґрунтованості підозри, враховуючи це, та надане суду повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 263 КК України суд приходить до висновку, що наявна підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України не є вочевидь необґрунтованою.

Згідно з вимогами ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Окрім наявної обґрунтованої підозри, слідчий суддя вважає, що у даному кримінальному провадженні існують ризики, наведені прокурором у клопотанні та доведені в судовому засіданні, а саме підозрюваний може переховуватися від органу досудового слідства та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду, оскільки інкриміноване їй кримінальне правопорушення, відповідно до ст. 75 КК України включає випадки, які унеможливлюють звільнення від відбування покарання з випробуванням. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Бессієв проти Молдови» вказано, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором доведено наявність достатніх даних, що існує ризик того, що підозрюваний, у випадку незастосування до нього запобіжного заходу, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати повному, всебічному розслідуванні.

В силу вимог ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Враховуючи вагомість доказів щодо обґрунтованої підозри ОСОБА_4 , його вік, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця проживання, слідчий суддя вважає, що у відповідності до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України щодо підозрюваної слід обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час.

За таких обставин, клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу підлягає до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 182, 183, 194 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю селища міського типу Калита Броварського району Київської області, українцю, громадянину України, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_3 , з середньо-спеціальною освітою, на утриманні малолітніх дітей не маючому, не одруженому, не депутату, не інваліду, зі слів раніше не судимому) запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час за місцем проживання, а саме: АДРЕСА_3 , строком на 2 місяці, тобто до 05.08.2024, заборонивши йому у період часу з 22:00 години по 06:00 години наступного дня залишати місце свого проживання за вказаною адресою, без застосування електронних засобів контролю.

Звільнити ОСОБА_4 з-під варти негайно в залі суду.

На час дії запобіжного заходу покласти на підозрювану ОСОБА_4 такі обов`язки:

1)прибувати до слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, Броварської окружної прокуратури Київської області та Броварського міськрайонного суду Київської області за першою вимогою на визначений час;

2)не відлучатися з місця постійного проживання за адресою: АДРЕСА_3 , без дозволу слідчого, прокурора, суду.

3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

В період введення воєнного стану на території України дозволити ОСОБА_4 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 30 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебуванні останнього в укритті.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на групу прокурорів в кримінальному провадженні №0001532 від 06.06.2024.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 12.06.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_12