Справа № 308/1524/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю:секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області клопотання особи, яка вважає себе володільцем майна, на яке накладено арешт ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000194, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду з клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23.02.2024 року у справі № 308/1524/24 на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_1 , ключ-пульт запуску до автомобіля; транспортний засіб марки «Тойота» моделі «Кемрі», реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 чорного кольору (в частині заборони користування).

Клопотання мотивоване тим, що автомобіль, на який накладено арешт є власністю подружжя. Вона є дружиною ОСОБА_4 і не має жодного відношення до кримінального провадження. Автомобіль використовується нею для поїздок на роботу, для дитини до школи, забезпечення побуту. Позбавлення права користування автомобілем утруднить їй побут, позбавить її звичного способу життя.

У судове засідання володілець майна не з`явилася, була належним чином повідомленою. Причини неявки не повідомила.

Особа, за клопотанням якої було арештовано майно, будучи належним чином повідомленою про час та дату судового засідання, у судове засідання не з`явилася, причини неявки не повідомила.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під

час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді

під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 23 лютого 2024 року накладено арешт на майно та документи, вилучені 12.02.2024 в ході проведення обшуку транспортного засобу марки «Тойота» моделі «Кемрі», реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 , чорного кольору, який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на полімерний зіп-пакет з кристалічною речовиною білого кольору з кристалізованою речовиною білого кольору, зовні схожу на наркотичний засіб; електронні ваги чорного кольору; банківські картки в кількості 5 штук з наступними номерами: НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_1 та ключ-пульт запуску до автомобіля; транспортний засіб марки «Тойота» моделі «Кемрі», реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 чорного кольору.

Метою арешту зазначених речей та предметів, згідно з ухвалою слідчого судді, є їх збереження, як речових доказів.

Підставою для накладення арешту на дане майно, згідно з вищевказаною ухвалою, було те, що під час розгляду клопотання було встановлено достатність підстав вважати, що дане майно має значення речових доказів у кримінальному провадженні, а також те, що слідчим доведено необхідність арешту вищевказаних речей, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

Підставою для скасування арешту майна, згідно з поданим ОСОБА_3 клопотанням, є те, що, вилучений органом досудового розслідування автомобіль є спільною власністю подружжя, а їй не було відомо з якою метою даний автомобіль використовувався.

Однак, на переконання слідчого судді, дані обставини не спростовують підстав для накладення арешту, встановлені під час вирішення питання про накладення арешту.

Зокрема, з ухвали слідчого судді встановлено, що арешт накладався з метою збереження речового доказу.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що вилучене органом досудового розслідування майно відповідає ознакам речового доказу.

Передача вилученого майна дружині підозрюваного не виключає наявність наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, які стали підставою для накладення арешту, оскільки вона є близькою до підозрюваного особою.

КПК України не забороняє накладати арешт на майно, яке перебуває у спільній власності кількох осіб.

Твердження останньої про те, що їй не було відомо з якою метою використовувався автомобіль підозрюваного, є передчасним, оскільки така інформація повинна бути перевірена та оцінена у процесі досудового розслідування кримінального провадження, а до тих пір, на даному його етапі, скасування арешту на дане майно може призвести до втрати речових доказів, а тому слідчий суддя дійшов висновку, що таке обмеження права власності є співмірним з завданнями кримінального провадження.

На переконання слідчого судді, на даному етапі досудового розслідування кримінального провадження продовжують існувати ризики приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вилученого майна, які встановлені під час вирішення питання про накладення арешту.

За таких обставин, слідчий суддя констатує, що ініціатором клопотання не доведено що в подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна відпала потреба, або арешт накладено необґрунтовано, ризики приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вилученого майна, які встановлені під час вирішення питання про накладення арешту, продовжують існувати.

Таким чином, клопотання не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 174, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1