Справа № 308/3023/24
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 березня 2024 року м. Ужгород
Прокурор Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із даним клопотанням, яке обґрунтовує тим, що 11.02.2024 приблизно о 17.25 год. на блок посту в с. Сойми Хустського району Закарпатської області було зупинено автомобіль марки «Митсубісі-Отлендер» д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням військовослужбовця ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 який перебуває на посаді заступника начальника першої прикордонної застави - начальник другого відділення інспекторів прикордонної служби " ІНФОРМАЦІЯ_2 " (тип С) НОМЕР_2 прикордонного загону Державної прикордонної служби України старший лейтенант та військовослужбовця ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , НОМЕР_3 прикордонного загону Державної прикордонної служби України які знаходились поза службою, та пасажира ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_4 мешканця АДРЕСА_1 . Де під час з`ясування напрямку руху було встановлено у громадянина ОСОБА_6 , що за попередньою змовою із ОСОБА_4 та ОСОБА_5 йому мали допомогти перетнути державний кордон України із Угорщиною поза межу пункту пропуску за грошову винагороду в сумі 6000 тисяч доларів США. Під час огляду автомобіля в задній кишені переднього сидіння було виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 6000 тисяч доларів США.
З метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, які могли б фактично втратитись, або знищитись, у зв`язку з невідкладними обставинами пов`язаними із ризиком втрати слідів та інших речових доказів які можуть вказати на особу, що вчинила вищевказаний злочин, на підставі ч. 1 ст. 237 ч. З ст. 214 КПК України 11.02.2024 року в період з 18 години 50 хвилин до 19 години 25 хвилин був проведений огляд місця події по АДРЕСА_2 в ході якого транспортний засіб «Mitsubishi Outlander» номерний знак НОМЕР_1 ; грошові кошти в сумі 6000 тисяч доларів СІЛА; банківські картки: «ПриватБанк» універсальна НОМЕР_4 , «ПриватБанк» для виплат НОМЕР_5 ; довіреність НСА368040 було вилучено.
В ході досудового розслідування, на даний час стороною обвинувачення встановлено, що військовослужбовці Державної прикордонної служби України ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , в ході реалізації свого злочинного наміру щодо незаконного переправлення особи через державний кордон України, за допомогою власних мобільних телефонів, здійснювали обмін інформацією з метою конспірації своїх злочинних дій, пов`язаних з переходом громадянами України на територію Європейського союзу.
У зв`язку із вищевикладеним 14.02.2024 року на підставі письмової згоди в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_7 , слідчим слідчої групи проведено огляд місця події у приміщенні відділення тимчасового тримання НОМЕР_6 прикордонного загону, який знаходиться на території ІНФОРМАЦІЯ_5 , що за адресою: АДРЕСА_3 , в ході якого отримано та вилучено особисті речі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які 12.02.2024 року були вилучені у них для тимчасового зберігання представниками НОМЕР_6 прикордонного загону перед поміщенням вищевказаних військовослужбовців у відділення тимчасового тримання.
Так, в ході проведеного огляду вилучено наступні особисті речі ОСОБА_4 : прилад нічного бачення чорного кольору марки Thermtec Cyclops 335, SN: 335-202213899, поміщено у спецпакет ДБР: В2019111; Мобільний телефон Iphone чорного кольору, який поміщено у спецпакет ДБР: S2017681.
Крім того, в ході проведеного огляду вилучено наступні особисті речі ОСОБА_5 , а саме: Мобільний телефон Iphone 15 Pro Мах чорного кольору, який поміщено у спецпакет ДБР: S2046009; Мобільний телефон Iphone чорного кольору, який поміщено у спецпакет ДБР: S2046009.
Таким чином, з метою збереження вказаного вилученого майна як речового доказу у даному кримінальному провадження, прокурор у клопотанні просить накласти на нього арешт.
Прокурор та власники майна у судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду клопотання, про причини неявки не повідомляли.
У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Зважаючи на неявку в судове засідання осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, фіксування за допомогою технічних засобів, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, не здійснювалося.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160 - 166, 170 - 174 цього Кодексу.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
За змістом ч.1 ст.170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов),чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. За змістом ч.3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Згідно ч.1 ст.98КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 11 ст.170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Згідно протоколу огляду місця події від 14.02.2024 року слідчим слідчої групи проведено огляд місця події у приміщенні відділення тимчасового тримання НОМЕР_6 прикордонного загону, який знаходиться на території ІНФОРМАЦІЯ_5 , за адресою АДРЕСА_3 , в ході якого отримано та вилучено особисті речі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які 12.02.2024 року були вилучені у них для тимчасового зберігання представниками НОМЕР_6 прикордонного загону перед поміщенням вищевказаних військовослужбовців у відділення тимчасового тримання.
Так, в ході проведеного огляду вилучено наступні особисті речі ОСОБА_4 : прилад нічного бачення чорного кольору марки Thermtec Cyclops 335, SN: 335-202213899, поміщено у спецпакет ДБР: В2019111; Мобільний телефон Iphone чорного кольору, який поміщено у спецпакет ДБР: S2017681. Особисті речі ОСОБА_5 , а саме: Мобільний телефон Iphone 15 Pro Мах чорного кольору, який поміщено у спецпакет ДБР: S2046009; Мобільний телефон Iphone чорного кольору, який поміщено у спецпакет ДБР: S2046009.
Постановою слідчого Шостого СВ (з дислокацією у м. Ужгороді) ТУ ДБР, розташованого у місті Львові старшого лейтенанта ДБР ОСОБА_8 від 14.02.2024 року вилучене майно визнане речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Враховуючи наведене слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість доводів прокурора в частині, що тимчасово вилучене майно має значення речового доказу у кримінальному проваджені та відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, оскільки таке могло зберегти на собі сліди злочину, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Таким чином прокурором, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України, доведено слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речового доказу, наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України, а також з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.
Прокурором у клопотанні наведено достатньо підстав для застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а відтак, за наведених вище обставин, слідчий суддя при розгляді даного клопотання вбачає потенційну загрозу та шкоду для кримінального провадження в разі відмови у накладенні арешту та повернення вилученого майна.
Така шкода може виразитись у втраті речових доказів стороною обвинувачення та унеможливить подальше провадження досудового розслідування, проведення відповідних судових експертиз та встановленню істини у справі, а також у втраті майна, що унеможливить подальшу конфіскацію такого майна, що у свою чергу очевидно переважає над неможливістю власником (володільцем) тимчасово володіти, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для арешту вказаного майна, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 14.02.2024 року в ході огляду місця події у приміщенні відділення тимчасового тримання НОМЕР_6 прикордонного загону, який знаходиться на території ІНФОРМАЦІЯ_5 , що за адресою: АДРЕСА_3 , а саме:
-прилад нічного бачення чорного кольору марки Thermtec Cyclops 335 SN: НОМЕР_7 , що належить ОСОБА_4 ;
-Мобільний телефон Iphone чорного кольору, що належить ОСОБА_4 ;
-Мобільний телефон Iphone 15 Pro Мах чорного кольору, який належить ОСОБА_5 ;
-Мобільний телефон Iphone чорного кольору, який належить ОСОБА_5 ..
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1