ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/4405/24 Провадження№ 1-кс/636/638/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2024 року слідчий суддя Чугуївського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Чугуїв клопотання прокурора Вовчанського відділу Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт майна,

встановив:

Прокурор Вовчанського відділу Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Чугуївського міського суду Харківської області з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майно, а саме: 4 (чотири) біло-рожеві мішки будівельної суміші «Ceresit СТ 35».

В обґрунтування поданого клопотання прокурор посилається на те, що 10.06.2024 в період часу з 16 год. 10 хв. до 16 год. 16 хв. проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості в смт Старий Салтів Чугуївського району Харківської області за координатами: 50.0713319, НОМЕР_1 , на якій розташовувався мотоцикл з коляскою НОМЕР_2 чорного кольору д.н.з. НОМЕР_3 , яким керував ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В колясці мотоцикла виявлено 4 біло-рожеві мішки будівельної суміші «Ceresit СТ 35» (перший мішок має серійний напис 22.04.24 16:08/9/КOD 2/100003182, другий мішок має серійний напис 22.04.24 16:06/9/КOD 2/100003162, третій мішок з серійним напис 22.04.24 16:07/9/КOD 2/100003168 має пошкодження, четвертий мішок має серійний номер 12.04.24 16:07/9/КOD 2/100003174).

В ході проведення вищевказаного огляду ОСОБА_4 пояснив, що вищевказані мішки з будівельною сумішшю він взяв в себе на роботі на будівництві п`ятиповерхових будинків в смт Старий Салтів, для того щоб привезти їх додому для власного використання.

Вищевказані 4 біло-рожеві мішки будівельної суміші «Ceresit СТ 35» вилучено та опечатано паперовими бірками з пояснювальним написом, підписами учасників огляду місця події та печаткою № 2 синього кольору СВ ВП № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області.

11.06.2024 постановою слідчого СВ ВП №1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 вищевказані 4 біло-рожеві мішки будівельної суміші «Ceresit СТ 35» визнано речовими доказами.

Вилучені 4 біло-рожеві мішки будівельної суміші «Ceresit СТ 35» мають відношення до вчинення даного злочину, оскільки є доказом, об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом. У подальшому вказане майно необхідне для досудового розслідування при проведенні ряду процесуальних та слідчих (розшукових) дій, а також для запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження. Тому на вказане майно необхідно накласти арешт з метою його збереження, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Встановити власника тимчасово вилученого майна, а саме: 4 біло-рожевих мішків будівельної суміші «Ceresit СТ 35» наразі не виявилось можливим.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому

п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до абзацу ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його вилучено.

Відповідно до ч. 2 ст. 64-2 КПК України, права третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Також прокурор Вовчанського відділу Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 просить суд, врахувати велике навантаження на органи Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері під час військового стану вказане клопотання розглянути за відсутності прокурора.

Вказані відомості про вчинене кримінальне правопорушення 09 червня 2024 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000275 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення вказаного клопотання, виходячи з наступного.

Статтею 41 Конституції України передбачений виключно судовий порядок позбавлення права власності.

Як вбачається з ч. ч. 1, 2 і 3 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, зокрема, що воно є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Метою арешту майна є, зокрема, забезпечення кримінального провадження. Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом кримінального правопорушення, засобом чи знаряддям його вчинення, тощо. Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Прокурором доведено, що існує обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, а також, що тимчасово вилучене під час проведення огляду місця події майно, визнано речовим доказом відповідно до ст. 98 КПК України та обґрунтована необхідність заборони у користуванні та розпорядженні зазначеним майном, оскільки існує ризик того, що воно може бути приховане, пошкоджене, зіпсоване, знищене, втрачене, використане, перетворене, відчужене, передане, пересунуте, що призведе до втрати слідів, які можуть мати доказове значення у кримінальному провадженні. Таким чином, враховуючи вище викладені ризики відносно вилученого майна як доказу у цьому кримінальному провадженні, приймаючи до уваги, що його втрата або зникнення, значно ускладнить або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню. При цьому враховується розумність та співрозмірність обмеження права володіння завданням цього кримінального провадження. Також слідчий суддя вважає, що арешт тимчасово вилученого майна не призведе до негативних наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, в зв`язку з неприбуттям в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду цього клопотання слідчим суддею не здійснювалося.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 107, 132, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора Вовчанського відділу Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт, шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження на тимчасово вилучене майно, а саме: 4 (чотири) біло-рожеві мішки будівельної суміші «Ceresit СТ 35».

Зберігання вказаного майна здійснювати в камері схову речових доказів ВП № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1