н/п 1-кс/490/991/2024
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/8138/23
У Х В А Л А

про накладення арешту на майно

18 березня 2024 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 розглянувши клопотання прокурора Голопристанського відділу Скадовської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000399 від 14.09.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1, ч. 7 ст. 111-1 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, яке належить підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на праві власності, а саме: квартири АДРЕСА_1 ; квартири АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01; легкового автомобіля марки (моделі) MAZDA 3, 2008 року випуску, фіолетового кольору, двигун № НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_2 , державний номер знак НОМЕР_3 , шляхом заборони відчуження та розпорядження вказаним майном, з метою його конфіскації як виду покарання.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , перебуваючи у місті Херсоні Херсонської області, не пізніше 23.06.2022, діючи умисно, з ідеологічних мотивів, підтримуючи воєнну агресію рф проти України, яка розпочалась 24.02.2022 повномасштабним російським військовим вторгненням на територію України, вирішила добровільно зайняти посаду у незаконному органі влади так званій «Службе по делам гражданской обороны, чрезвычайным ситуациям и ликвидации последствий стихийных бедствий Военно-гражданской администрации Херсонской области», пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій. З метою реалізації свого злочинного умислу ОСОБА_4 , усвідомлюючи наявність у неї практичного досвіду роботи у сфері бухгалтерського обліку, 23.06.2022 за пропозицією невстановлених представників держави-агресора російської федерації, добровільно зайняла посаду так званого «начальника Управления экономики и финансов - Главного бухгалтера Службы по делам гражданской обороны, чрезвычайным ситуациям и ликвидации последствий стихийных бедствий Военно-гражданской администрации Херсонской области», пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, у незаконному органі влади, створеному на тимчасово окупованій території Херсонської області, а саме в окупаційній адміністрації держави-агресора. Реалізуючи з 23.06.2022 незаконно набуті повноваження із керівництва Управлінням економіки та фінансів Служби, розрахунку посадових окладів працівників Служби, надбавок та премій, ОСОБА_4 , як головний бухгалтер Служби, виконувала організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції.

А тому з метою вжиття заходів забезпечення кримінального провадження, а також враховуючи те, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1, ч. 7 ст. 111-1 КК України, згідно санкції якої до майна підозрюваного може бути застосована конфіскація майна, в порядку вимог ст.131, п.3 ч.2 ст.170 КПК України звернулись до суду з відповідним клопотанням, яке просять задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином. Надав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Враховуючи закріплений ст.26 КПК України принцип диспозитивності, згідно якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні свої прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом, вважає за можливе розглянути подане клопотання у її відсутність та на підставі наявних матеріалів.

Зважаючи на вимоги ч.2 ст.172 КПК України вважаю можливим розглядати клопотання за відсутності власника майна, арешт на майно якого накладається.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього письмові документи, вважаю, що клопотання слід задовольнити виходячи з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, слідчим проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000399 від 14.09.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1, ч. 7 ст. 111-1 КК України.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Відповідно Інформації з Державного реєстру речових прав ОСОБА_4 володіє квартирою за адресою: АДРЕСА_3 , на праві спільної часткової власності, розмір частки 1/2 та 1/2, отримані на підставі свідоцтва про спадщину та договору купівлі-продажу.

Згідно свідоцтва про право власності на житло, квартира за адресою: АДРЕСА_4 , належить на праві приватної, спільної сумісної власності ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

З інформації, наданої регіональним сервісним центром ГСЦ МВС ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є власником транспортного засобу марки (моделі) MAZDA 3, 2008 року випуску, фіолетового кольору, двигун № НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_2 , державний номер знак НОМЕР_3 .

Згідно з ст. 131 КПК України заходами забезпечення кримінального провадження, серед іншого є арешт майна, який застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо особи.

Накладення арешту на майно, яке перебуває у спільній сумісній власності подружжя, не суперечить вимогам кримінального процесуального закону, адже у межах кримінального провадження відсутні законодавчі можливості виокремлення частки, яка належить чоловіку чи дружині.

Як наголосив Верховний Суд у постанові № 752/7440/18 від 04 жовтня 2022 року, спори щодо виділення частки майна із спільної сумісної власності вирішуються у інший спосіб, при цьому в межах кримінального провадження є неприпустимим вирішення спору про право власності на майно шляхом поділу його з виділенням часток. Відповідно до частини 12 статті 100 КПК спір про належність речей, що підлягають поверненню, вирішується в порядку цивільного судочинства. Підставою для виділення частки майна в праві спільної сумісної власності має бути вимога співвласника такого майна або державного чи приватного виконавця.

Зважаючи на вищенаведене та з урахуванням виниклої в межах досудового розслідування кримінального провадження необхідності щодо вжиття заходів забезпечення кримінального провадження, а також враховуючи те, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, згідно санкціїякого до майна підозрюваного може бути застосована конфіскація майна, то суд вважає обґрунтованими покликання на виниклу необхідність у накладенні арешту на майно, та вважає, що таке клопотання слід задовольнити.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 170-173, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке належить підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: квартиру АДРЕСА_1 , яка належить підозрюваній на праві спільної сумісної власності; квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01, яка належить підозрюваній на праві спільної часткової власності; легковий автомобіль марки (моделі) MAZDA 3, 2008 року випуску, фіолетового кольору, двигун № НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_2 , державний номер знак НОМЕР_3 , який належить підозрюваній на праві приватної власності, шляхом заборони відчуження та розпорядження вказаним майном, з метою його конфіскації як виду покарання.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом, відповідно до ст.174 КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1