печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 09.08.2018 у справі №757/38944/18-к, в рамках кримінального провадження № 0000189 від 20.09.2017,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням в порядку ст. 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 09.08.2017 р. у справі №757/38944/18-к на майно, а саме; на документи, що визнано речовими доказами, які вилучено 07.08.2018 р. під час проведення обшуку в житлових приміщеннях, о знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , а саме трудова книжка ОСОБА_4 НОМЕР_1, в рамках кримінального провадження № 0000189 від 20.09.2017.

Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що арешт накладено необґрунтовано та безпідставно, з порушенням положень ст. 170 КПК України, а також що при накладенні арешту не було враховано відсутність правової підстави для арешту майна, окрім того корпоративні права не відповідає ознакам визначених ст. 98 КПК України. Окрім того, посилається на незаконність такого рішення про арешт майна, а відтак вищенаведене у своїй сукупності вказує на безпідставність накладення арешту та обумовлює необхідність його скасування.

У судове засідання учасники провадження не з`явились, проте від адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , до суду надійшла заява в якій віна підтримує клопотання та просить його задовольнити, та розглядати його без його участі.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження та додані до нього документи приходить до наступних висновків.

Так, як вбачається із матеріалів клопотання, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 09.08.2017 р. у справі №757/38944/18-к було накладено арешт на майно, а саме; на документи, що визнано речовими доказами, які вилучено 07.08.2018 р. під час проведення обшуку в житлових приміщеннях, о знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , а саме трудова книжка ОСОБА_4 НОМЕР_1, в рамках кримінального провадження № 0000189 від 20.09.2017.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно положенням до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

При дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту, слідчим суддею не встановлено обґрунтованості заявлених вимог, оскільки не доведено, що викладені обставини в клопотанні базуються на об`єктивних фактах і правових підставах.

Більш того, матеріали провадження свідчать, що на даній стадії кримінального провадження клопотання про скасування арешту є передчасним та потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання відчуження, знищення чи пошкодження майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, не доведено відсутність потреби в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а відтак наявні підстави для подальшого арешту майна, та таке обмеження забезпечить «справедливий баланс» між засобами та метою яку прагне достягти орган досудового розслідування, а відтак клопотання задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 09.08.2018 у справі №757/38944/18-к, в рамках кримінального провадження № 0000189 від 20.09.2017 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1