Справа № 361/562/20
Провадження № 1-кс/361/1902/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2023 року м. Бровари

Слідчий суддя Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 розглянувши скаргу ОСОБА_2 на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження в порядку ч. 1 ст. 284 КПК України, -

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області звернувся ОСОБА_2 зі скаргою на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження в порядку ч.2 ст.219, п.10 ч.1 ст. 284 КПК України, в який просив суд: скасувати постанову дізнавача СД Броварського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0003049 від 01.11.2019 року .

Зазначена скарга обґрунтована тим, що рішення слідчого про закриття кримінального провадження прийнято передчасно, без всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин кримінального правопорушення. На думку скаржника, висновки слідчого не відповідають фактичним обставинам справи, завдання кримінального провадження не виконані, а тому зазначена постанова слідчого підлягає скасуванню.

У судовому засіданні ОСОБА_2 та його захисник ОСОБА_4 наполягали на задоволенні скарги.

Слідчий у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, відділом поліції на запит суду не надано матеріали кримінального провадження № 0003049. Згідно з ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Розглянувши матеріали скарги, слідчим суддею встановлено наступне.

Положення статті 55 Конституції України визначають, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Прокурор, слідчий суддя, суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Однією з загальних засад кримінального провадження згідно з п. 2 ч. 1 ст. 7, ч. 1 ст. 9 КПК України є законність, що передбачає обов`язок, суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

На стадії досудового розслідування кримінального провадження контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні здійснює слідчий суддя відповідно до його повноважень у порядку, передбаченому КПК України, що встановлено п. 18 ст. 3 цього Кодексу. Цією ж нормою встановлено, що слідчий суддя здійснює судовий контроль відповідно до його повноважень у порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або винесення постанови про початок досудового розслідування у порядку, встановленому статтею 615 цього Кодексу, до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або винесення постанови про початок досудового розслідування у порядку, встановленому статтею 615 цього Кодексу, до дня повідомлення особі про підозру становить:

1) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину;

2) вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Тобто, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0003049 від 01.11.2019 року триває більше ніж дванадцять місяців, що перевищує строк досудового розслідування, який визначений КПК України для нетяжкого злочину, при тому, що у вказаному випадку мова йде про кримінальний проступок, тобто кримінальне правопорушення, що має меншу суспільну небезпеку в порівнянні зі злочином та має більш спрощену процедуру розслідування.

Так, кримінальні проступки за своєю соціальною небезпекою є менш тяжкими кримінальними правопорушеннями ніж злочини, зокрема, нетяжкі, щодо яких визначено проведення досудового розслідування в строк дванадцять місяців (п. 1 ч. 2 ст. 219 КПК України).

Застосовуючи ст. 219 КПК України в системному зв`язку із ст. 12 КК України та враховуючи ст. 58 Конституції України, практику ЄСПЛ, органи досудового розслідування повинні були виходити з того, що для кримінальних проступків строки досудового розслідування з моменту реєстрації в ЄРДР до моменту оголошення про підозру складають дванадцять місяців і у випадку необхідності повинні були бути продовжені.

Як визначено частиною 2 статті 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч.1, 2 ст.219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або винесення постанови про початок досудового розслідування у порядку, встановленому статтею 615 цього Кодексу, до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Дотримання розумних строків є основоположним завданням оперативного розслідування будь-якого злочину, закріпленим у ст. 2 КПК України, що відображає вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Пунктом 32 у справі «Калініченко проти України» від 26.07.2007, Заява № 25444/03 зазначено: «Суд повторює, що розумність тривалості провадження у справі повинна оцінюватись у світлі обставин справи та з урахуванням наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади (див., з-поміж інших джерел, рішення у справі Pelissier and Sassi v. France [GC], заява N 25444/94, пункт 67, ECHR 1999-II).

Положеннями ч. 1 ст. 8 КПК закріплено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави;

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) поняття «якість закону» означає, що національне законодавство повинне бути доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати людям адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на права осіб (рішення у справах «Олександр Волков проти України», «C.G. та інші проти Болгарії» та ін). Окрім того, Європейський суд зазначає, що відповідальність за подолання недоліків законодавства, правових колізій, прогалин, інтерпретаційних сумнівів лежить, в тому числі, і на судових органах, які застосовують та тлумачать закони (рішення у справах «Вєренцов проти України», «Кантоні проти Франції»). Таким чином, неоднозначність закону у кримінальному провадженні, має тлумачитись на користь людини, права та свободи якої визнаються найвищими цінностями, тим паче, коли людина знаходиться в уразливому стані, до якого, згідно з практикою ЄСПЛ («Душка проти України»), відноситься і перебування особи у стані кримінального переслідування.

В ухвалі Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 28.12.2021 у справі № 489/3647/21 (провадження № 51- 5949ск21) суд зробив висновок, що строки досудового розслідування кримінальних проступків з моменту реєстрації в ЄРДР до моменту оголошення про підозру складають дванадцять місяців і у випадку необхідності повинні були бути продовжені.

При цьому, колегія суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду погодилась з висновками суду першої інстанції та апеляційної інстанції, що чинним кримінальним процесуальним законом врегульовано питання строків досудового розслідування до дня повідомлення особі про підозру лише щодо злочинів та не визначено питання щодо їх обчислення стосовно кримінальних проступків, які за своїм змістом є менш тяжкими діяннями, у зв`язку із чим суди дійшли висновку, що строк досудового розслідування кримінальних проступків не може бути необмежений та перевищувати строк досудового розслідування, встановлений для злочинів.

Така позиція узгоджується з практикою ЄСПЛ, а саме у рішенні від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Також подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 06.06.2023 у справі № 461/9707/21, який слідчий суддя враховує під час розгляду даного клопотання.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що існують підстави для закриття зазначеного кримінального провадження на підставі ч. 9 ст. 284 КПК України, а саме у зв`язку з тим, що закінчилися строки досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру, встановлені частиною першою статті 219 КПК України.

Доводи скарги про те, що дізнавач закрив кримінальне провадження без проведення усіх необхідних слідчих дій, без дослідження всіх обставин кримінального правопорушення, також не можуть бути підставою для скасування постанови про закриття кримінального провадження, оскільки у даному випадку слідчий суддя не вправі покладати на слідчого, прокурора обов`язок проводити досудове розслідування за межами визначеного законом строку, враховуючи, що строк досудового розслідування у кримінальному провадженні завершився та не був продовжений. В даному випадку слідчий суддя не здійснює перевірку доводів щодо неефективності досудового розслідування, а тільки встановлює наявність правових підстав для закриття кримінального провадження.

Незгода скаржника з постановою слідчого про закриття кримінального провадження, яка прийнята на виконання вимог абз.2 п.10 ч.1 ст.284 КПК України, тобто фактична незгода з діючою нормою кримінального процесуального закону України, не може бути компенсована шляхом невиконання цього закону органом досудового розслідування та слідчим суддею.

Таким чином, оскільки строк досудового розслідування, визначений ст.219 КПК України сплив, жодній особі не було повідомлено про підозру та можливості в подальшому продовжувати досудове розслідування вичерпані, термін для подання клопотання про продовження строку досудового розслідування, визначений ч. 5 ст. 294 КПК України, наразі є таким, що закінчився, а слідчий, відповідно до абз. 2 п. 10 ч. 2 ст.284 КПК України безальтернативно зобов`язаний закрити кримінальне провадження, слідчий суддя не вбачає правових підстав для скасування оскаржуваної постанови про закриття кримінального провадження.

Керуючись ст.ст.303-309 КПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_2 на постанову дізнавача СД Броварського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 від 14.11.2023р. про закриття кримінального провадження №0003049 від 01.11.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1