Провадження №1-кс/522/6538/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2023 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , розглянувши клопотання дізнавача СД ВП № 5 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 за погодженням з прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0000333 від 09.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, про арешт майна.

В С Т А Н О В И В:

Дізнавач СД ВП № 5 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси із клопотанням про накладення арешту на майно, яке було вилучено під час огляду в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000333 від 09.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Дізнавач до судового засідання у передбачений законом строк не з`явився.

Власник майна до судового засідання не з`явився.

Дослідивши матеріали додані до клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Як і у клопотанні, так і під час судового розгляду такого клопотання сторона обвинувачення повинна чітко зазначити мету і підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна.

Так, відповідно до ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, 1.) збереження речових доказів, 2.) спеціальної конфіскації, 3.) конфіскації як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи та 4.) відшкодування шкоди, завданої в наслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Таким чином з урахуванням вище викладених обставин та практики Європейського суду з прав людини та основоположних свобод, слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність залишення клопотання про арешт без задоволення.

Керуючись ст. ст. 170-175, 372, КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання дізнавача СД ВП № 5 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 за погодженням з прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0000333 від 09.10.2023, про арешт майна залишити без задоволення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів.

Слідчий суддя: ОСОБА_4