Справа № 944/5488/23
Провадження №1-кс/944/1030/23
УХВАЛА

про скасування арешту майна

29.11.2023 рокум.Яворів

Слідчий суддя Яворівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні, у залі суду, у місті Яворові, клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000957 від 29.08.2023, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України,

в с т а н о в и в:

25.10.2023 до суду надійшло вищезазначене клопотання, в обґрунтування якого заявник зазначає, що слідчим відділенням Яворівського районного відділу поліції Національної поліції у Львівській області проводилося досудове розслідування кримінального провадження, відомості щодо якого внесено 29 серпня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000957, за ознаками кримінального передбаченого ч.1 ст.286 КК України. Основною причиною накладення арешту на мотоцикл марки «Мінськ», модель «3_112», реєстраційний номер НОМЕР_1 , слідчим було зазначено забезпечення надання його для огляду експерту. Всі необхідні експертизи з даним транспортним засобом проведені, відповідні висновки долучені до матеріалів кримінального провадження. Постановою слідчого СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 від 31.10.2023 кримінальне провадження, відомості щодо якого внесено 29 серпня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000957, закрито на підставі п.2 ч.1 ст.284 КК України у зв`язку з встановленням відсутності ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Враховуючи наведене, ОСОБА_3 просить клопотання задовольнити та скасувати арешт на вказаний транспортний засіб.

У судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, подане клопотання підтримує в повному обсязі.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надіслав до суду матеріали кримінального провадження.

Згідно з ч.1 ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Суд розглядає справу у відсутності власника майна на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Дослідивши клопотання та надані матеріали кримінального провадження, оцінивши їх у сукупності з іншими доказами, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню із таких підстав.

Судом встановлено, що під час досудового розслідування кримінального провадження відомості щодо якого внесено 29 серпня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000957, за ознаками кримінального передбаченого ч.1 ст.286 КК України, ухвалою слідчого судді від 30.08.2023 клопотання прокурора Яворівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_5 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно було задоволено та накладено арешт на мотоцикл марки «Мінськ», модель «3_112», реєстраційний номер НОМЕР_1 , яким користувався ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді заборони відчуження, користування та розпорядження зазначеним майном.

Відповідно до ч.1 ст.100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що із клопотанням про скасування арешту майна, окрім сторони кримінального провадження, а саме підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, може звернутися інший власник або володілець такого майна.

З цього приводу слідчий суддя звертає увагу на те, що право власності на транспортний засіб виникає з моменту його державної реєстрації.

Відповідно до статті 328 ЦК України набуття права власності - це певний юридичний механізм, з яким закон пов`язує виникнення в особи суб`єктивного права власності на певні об`єкти.

Відповідно до частини 1 статті 328, частини четвертої статті 334 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема з правочинів. Якщо договір про відчуження майна підлягає державній реєстрації, право власності у набувача виникає з моменту такої реєстрації.

Згідно зі статтею 34 Закону України "Про дорожній рух" реєстрація транспортних засобів здійснюється відповідними підрозділами Міністерства внутрішніх справ України, а порядок установлюється Кабінетом Міністрів України.

Порядком державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 07 вересня 1998 року, N 1388 передбачено обов`язок власників транспортних засобів та осіб, що експлуатують такі засоби на законних підставах, або їх представників, зареєструвати (перереєструвати) транспортні засоби протягом 10 діб після придбання, або виникнення обставин, що є підставою для внесення змін до реєстраційних документів.

Слідчим суддею встановлено, що заявником не додано до клопотання відомостей щодо наявності у нього права власності на майно щодо якого він просить скасувати арешт.

Разом з тим, при вирішенні клопотання про скасування арешту автомобіля, слідчий суддя крім іншого звертає увагу на те, що відповідно до положень ст.174 КПК України з клопотанням про скасування арешту до слідчого судді може звернутися, серед інших підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна.

У статті 100 КПК України та ст.96-2 КК України законодавець використовує термін «власник» та «законний володілець» як альтернативні, тому згідно з цими положеннями не вимагається доведення факту обізнаності про злочинне використання майна обох осіб: власника і законного володільця. Також законом не визначено переваги власника перед законним володільцем чи навпаки.

Як вбачається із ухвали слідчого судді від 30.08.2023, мотоцикл був вилучений саме у ОСОБА_3 , а при накладенні арешту на вищевказаний транспортний засіб, слідчий суддя виходив з ризиків відчуження та необхідності збереження як речового доказу.

Відповідно до ч.2 ст.174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч.3 ст.28 КПК України, однак такий строк має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини продовження заходів забезпечення кримінального провадження як упродовж досудового розслідування, так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження. Відтак, зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються, та їх аналіз як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі і щодо позбавлення або обмеження права власності.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти України» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересам та правомірною метою, а з іншого боку - вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Поряд з тим, оцінюючи розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, з метою запобігання порушення справедливого балансу між інтересами власника майна, гарантованими йому законом і завданням цього кримінального провадження, зважаючи на обставини справи, тривалість проведення досудового розслідування, що, в свою чергу, призводить до порушення права власника на користування автомобілем, а також відсутність обставин, які б вказували, що у разі передачі вказаного транспортного засобу його власнику, таке майно може бути знищене чи приховане, слідчий суддя вважає, що потреба в застосуванні подальшого арешту майна в частині заборони користування таким його власником відпала.

Відтак, права та законні інтереси законного власника майна підлягають захисту із застосуванням належної правової процедури.

Наведені обставини свідчать про те, що ОСОБА_3 є законним володільцем мотоцикла, а оскільки закон захищає право добросовісного власника або законного володільця майна від несприятливих наслідків використання його майна третіми особами, у відповідності до вимог ч.1 ст.174 КПК України, ОСОБА_3 як володілець майна має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя дійшов висновку, що потреба в такому заході забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, на даний час відпала, а тому клопотання ОСОБА_3 підлягає задоволенню.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.131, 132, 171, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000957 від 29.08.2023, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Яворівського районного суду Львівської від 30.08.2023, на мотоцикл марки «Мінськ», модель «3_112», реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1