Провадження № 1-кп/638/1951/23
УХВАЛА

Іменем України

22 грудня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд міста Харкова в складі:

Головуючого судді: ОСОБА_1 ,

секретаря: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження №0002471 від 26.10.2023 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Будьків, Пустомитівського району Львівської області, громадянина України, із середньою освітою, неодруженого, військовослужбовця військової служби за мобілізацією, який перебуває на посаді радіотелефониста 1 стрілецького взводу 2 стрілецької роти військової частини НОМЕР_1 , зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України, -

встановив:

До суду надійшли матеріали кримінального провадження №0002471 від 26.10.2023 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України з затвердженим 23.11.2023 року обвинувальним актом по справі.

Провадження у справі відкрито 05.12.2023 року.

Під час підготовчого провадження сторони вважали за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Суд, вислухавши думку учасників підготовчого судового розгляду, приходить до наступних висновків.

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 складені у відповідності з вимогами КПК України і поверненню прокурору не підлягає.

Провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду.

Підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження немає.

Порушень вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак суд приходить до висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 у судове засідання.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч.2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Коло осіб, які беруть участь у судовому засіданні, є наступним: прокурор, обвинувачений.

Сторони не позбавлені права заявляти клопотання щодо виклику для допиту осіб, витребування документів чи речей, зокрема, і під час безпосередньо судового розгляду згідно положень ст. 350 КПК України, обрання, зміни запобіжного заходу відносно підозрюваного.

Ухвалою слідчого судді від 07.11.2023 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 05.01.2024 року.

У судовому засіданні прокурором заявлене клопотання про обрання на стадії судового розгляду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 з підстав наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Обвинувачений не заперечував проти заявленого клопотання прокурором.

Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно ст.ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства. У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.

При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому, судом враховується, що ризики, передбачених п.п.1, 3, 5, ч.1 ст.177 КПК України встановлені під час застосування запобіжного заходу, продовжують існувати, а саме: необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; здійснювати вплив на свідків, допит яких планується судом, вчинити інше кримінальне провадження.

При вирішенні питання про необхідність ув`язнення особи вагомою підставою є ризик переховування цієї особи від правосуддя та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. При цьому переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують.

В розумінні практики Європейського суду з прав людини тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

У справі «Ілійков проти Болгарії» Європейський суд з прав людини зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Тримання під вартою є виправданим якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи (Рішення «Лабіта проти Італії»).

Суд вважає, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, встановлені під час обрання запобіжного заходу обвинуваченому, продовжують існувати та не зменшилися.

Під час розгляду питання щодо обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою судом вивчалась можливість застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищевказаних ризиків. Однак, враховуючи реальне існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, враховуючи дані про особу обвинуваченого, який раніше не судимий, офіційного працевлаштування немає, не має міцних соціальних зв`язків, суд приходить до висновку щодо того, що є підстави вважати, що знаходячись на свободі він може продовжити злочинну діяльність, переховуватися від суду, здійснювати вплив на свідків, допит яких планується судом, а тому, суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим та обирає останньому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На підставі викладеного та керуючись ст.314-316, 331, 369 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження №0002471 від 26.10.2023 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України на 15 січня 2024 року на 11-00 год. в приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, пр. Перемоги, 52-В.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого.

Клопотання прокурора задовольнити.

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження №0002471 від 26.10.2023 року у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України на стадії судового розгляду запобіжний захід у вигляді тримання під ватрою на 60 діб у Харківському слідчому ізоляторі (СІЗО) № 27 строком до 19 лютого 2024 року включно.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому.

Ухвала може буди оскаржена в частині обрання запобіжного заходу до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту оголошення.

Головуючий суддя