Провадження № 1-кс/752/5967/23
У Х В А Л А

28 липня 2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши внесене в кримінальному провадженні № 0002222 від 28.07.2023 року слідчим слідчого відділу Голосіївського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрювану у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

встановив:

слідчий слідчого відділу Голосіївського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 за погодженням прокурора Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, в якому просив застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В обгрунтування клопотання зазначив, що у провадженні СВ Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002222 від 28.07.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Так, ОСОБА_5 , будучи судимою за вчинення кримінальних правопорушень проти власності, належних висновків для себе не зробила, на шлях виправлення не стала та вчинила нове кримінальне правопорушення проти власності за наступних обставин, а саме:

27.07.2023 року приблизно о 15 год. 45 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перебувала поблизу м. Деміївська, неподалік від адреси: м. Київ, проспект Голосіївський, 3 разом із ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В цей час у ОСОБА_5 та ОСОБА_7 виник спільний злочинний умисел направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану.

З метою реалізації злочинного умислу, спрямованого на повторне таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з корисливого мотиву, в умовах воєнного стану, з метою незаконного збагачення, вступивши у попередню змову із ОСОБА_7 шодо вчинення кримінального правопорушення групою осіб, будучи об`єднаними єдиним умислом, діючи як співвиконавці спільно між собою, перебуваючи в підземному переході помітили ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка мала при собі портфель чорного кольору, який знаходився у останньої за спиною.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_7 непомітно для ОСОБА_8 відчинила її портфель та звідти із одного з відділень таємно викрала клатч, що належить потерпілій та який матеріальної цінності для неї не має, в якому знаходились: мобільний телефон марки «Xiaomi», моделі «Redmi 7», ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 із сім-картою мобільного оператору «Київстар» НОМЕР_3 , вартість якого становить 5000 грн. 00 коп., грошові кошти у розмірі 3000 грн. 00 коп., 300 доларів США, що станом на 27.07.2023, згідно курсу НБУ, становить 10 970 гривень 58 копійок та 3215 норвезьких крон, що станом на 27.07.2023, згідно курсу НБУ, становить 11 766 гривень 90 копійок, банківська картка іноземного банку № НОМЕР_4 , офіційні документи, а саме: закордонний паспорт, виданий на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт громадянина України, виданий на ім`я виданий на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та посвідка жителя королівства Норвегії, видана на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Після цього, ОСОБА_7 передала ОСОБА_5 таємно викрадені речі та остання, відповідно до попередньої домовленості із ОСОБА_7 , поклала їх до фіолетового портфелю, який мала при собі.

Своїми умисними, протиправними діями, що виразились у таємному викраденні чужого майна, вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_5 спричинила майнові збитки потерпілій ОСОБА_8 у розмірі 30 737 грн. 48 коп.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна, вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, за попередньою змовою групою осіб, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

29.07.2023, в порядку ст. 276 КПК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що у вказаному кримінальному провадженні встановлена наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вважає необхідністю запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування, вчинити інші кримінальні правопорушення.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник заперечили проти задоволення клопотання та просили обрати запобіжний захід не пов"язаний з триманням під вартою.

Слідчий суддя, дослідивши подане клопотання слідчого, вважає необхідним задовольнити клопотання, виходячи з наступного.

29.07.2023, в порядку ст. 276 КПК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Разом з цим, наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні нею інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, на думку прокурора, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені дані у клопотанні та в матеріалах долучених до нього є всі підстави вважати про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах.

При цьому, слідчий суддя бере до уваги наявність ризиків, які слідчий обґрунтовує на підставі ст. 177 КПК України, викладених у клопотанні.

При вирішенні питання про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, в сукупності із вищевказаними обставинами враховує вагомість наявних доказів про вчинення останньою інкримінованого їй кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; характер та обставини вчиненого кримінального правопорушення; даних про особу підозрюваної та приходить до висновку про відсутність достатніх стримуючих факторів, які б дозволили слідчому судді застосувати до підозрюваної менш суворий запобіжний захід та запобігти, передбаченим ст. 177 КПК України ризикам.

Разом з тим, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваної, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує положення п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Як убачається з клопотання та поданих до нього документів, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, встановлено наявність реальних ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема щодо того, що підозрювана, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування, вчинити інші кримінальні правопорушення, у зв`язку з цим, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого в частині застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підлягає задоволенню.

Разом з цим, слідчий суддя, враховує вимоги ст. 183 КПК України, відповідно до якої при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважає за можливе визначити розмір застави, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового стану підозрюваної, інших даних про її особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 01.01.2023 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2684 грн.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідної до якої розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри, при якому втрата застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням всіх обставин даного кримінального провадження, характеру вчиненого кримінального правопорушення даних про особу підозрюваної, її майновий стан, наявність обґрунтованих ризиків, слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави підозрюваній ОСОБА_5 в межах 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 187 880 гривень.

На думку слідчого судді саме такий розмір застави здатний забезпечити належне виконання покладених на підозрювану процесуальних обов`язків та виконання завдань кримінального провадження.

Разом з цим, обираючи підозрюваній запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із застосуванням застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану, у разі внесення застави, обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 184, 372, 376 КПК України, слідчий суддя-

ухвалив:

внесене в кримінальному провадженні № 0002222 від 28.07.2023 року слідчим слідчого відділу Голосіївського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрювану у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрювану у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, українку, громадянку України, уродженку міста Берегово Закарпатської області, зареєстрованої у встановленому законом порядку та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судиму до 15 години 50 хвилин 24 вересня 2023 року, включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу в межах, що становить 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає суму в розмірі 187 880 (сто вісімдесят сім тисяч вісімсот вісімдесят) гривень 00 копійок (у національній грошовій одиниці), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) за наступними реквізитами: отримувач: ТУДСАУ в місті Києві; ; МФО: 820172; банк: Державна казначейська служба України м. Київ; рахунок отримувача UA1012089; призначення платежу: застава за … (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду) від … (дата ухвали) по справі № …, кримінальне провадження № …, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу), згідно квитанції від … (дата та № квитанції).

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ст. 194 ч. 5 КПК України покласти на ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній, що в разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського СІЗО № 13.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО № 13 негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово Голосіївський районний суд м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави протягом 60 днів.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрювана, будучи належним чином повідомленою, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Киїського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1