Справа № 350/1612/23
Номер провадження 1-кс/350/380/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про скасування арешту майна

06.10.2023 селище Рожнятів

Слідчий суддя Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 про скасування арешту на майно,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернувся до Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області із клопотанням про скасування арешту на майно, у якому просить скасувати арешт на належні йому мобільний телефон марки "NOMI I220", IMEI1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 , з сім картою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» - НОМЕР_3 та передати йому на відповідальне зберігання.

У судове засідання ОСОБА_3 не прибув, однак у клопотанні просив здійснити розгляд справи без його участі.

У судове засідання представник відділення поліції №2 (с-ще Рожнятів) Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській області не прибув. Разом з тим, від слідчої СВ відділення поліції №2 Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській ОСОБА_4 до суду надійшла заява, в якій вона просила розгляд клопотання здійснити без її участі, не заперечила проти клопотання про скасування арешту майна.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи, що учасники судового провадження у судове засідання не прибули, вважаю за можливе клопотання розглянути у порядку, визначеному ч.4 ст.107 КПК України - без фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

Вивчивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до таких висновків.

В ч.1 ст.131 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

За змістом п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна - є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення, за ухвалою слідчого судді або суду, права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна, є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно з абз.2 ч.1 ст.174 КПК України, арешт майна може також бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, у випадках, визначених вказаною статтею, власник або інший володілець майна під час досудового розслідування не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Суд встановив, що ухвалою слідчого судді Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від 25.09.2023 було задоволено клопотання слідчої СВ відділення поліції №2 (сел. Рожнятів) Калуського районного відділу поліції ГУ НП в Івано-Франківській області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000055 від 25.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 Кримінального кодексу України та накладено арешт на мобільний телефон марки «NOMI I220», в корпусі чорного кольору із сім-картою мобільного оператора ПрАТ «Київстар», який 20.09.2023 року під час огляду місця події добровільно видав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_2 та зберігати його в камері зберігання речових доказів відділення поліції № 2 (смт. Рожнятів) Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській області, що в смт. Рожнятів, вул. Шкільна, 13.

Кримінальне провадження розпочате з приводу того, що 20.09.2023 до відділення поліції надійшла заява від ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 жителя АДРЕСА_1 , про те, що 14.09.2023 під час перебування у знайомого ОСОБА_5 в АДРЕСА_2 , в нього викрали мобільний телефон марки "NOMI I220", IMEI1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 , з сім картою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» - НОМЕР_3 .

20.09.2023 року під час огляду місця події ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_2 добровільно видав мобільний телефон марки «NOMI I220», в корпусі чорного кольору із сім-картою мобільного оператора ПрАТ «Київстар».

Згідно з ч.1 ст.100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених ст.ст.160-166, 170-174 КПК України.

Згідно із частиною третьою статті 174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Відповідно до частини четвертої статті 174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК України 2012 року регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Згідно із частиною третьою статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України 2012 року є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема,під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу).

Окрім цього, у КПК України немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Однак, до матеріалів клопотання про скасування арешту на майно ОСОБА_3 не долучив жодних доказів, з яких суд міг би встановити, чи закрите кримінальне провадження, у якому на вищезазначене майно накладено арешт.

Слідчий суддя вважає, що клопотання про скасування арешту подане передчасно, оскільки суд не встановив беззаперечних підстав вважати, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба, а тому у задоволення вимоги заявника про скасування арешту на майно слід відмовити.

Щодо вимоги заявника про передачу йому на відповідальне зберігання вищезазначеного майна, суд зазначає таке.

В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.

Європейський суд з прав людини зауважив у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005р.) та в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005р.), що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, а для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008р).

Враховуючи те, що арешт майна носить тимчасовий характер, з арештованим майном протягом строку досудового розслідування проведені відповідні першочергові слідчі дії, слідчий суддя з метою забезпечення розумного балансу між завданнями кримінального провадження та майновими інтересами законного володільця майна, зважаючи на заяву слідчої СВ відділення поліції №2 Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській, яка не заперечила щодо задоволення клопотання ОСОБА_3 , вважає за можливе передати вищезазначене майно на відповідальне зберігання останньому і покласти на нього обов`язок забезпечити зберігання даного майна до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

Керуючись ст.ст.131, 132, 170-174 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 про скасування арешту на майно - задоволити частково.

Мобільний телефон марки «NOMI I220», в корпусі чорного кольору із сім-картою мобільного оператора ПрАТ «Київстар», на які накладено арешт відповідно до ухвали слідчого судді Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від 25.09.2023 - передати ОСОБА_3 на відповідальне зберігання, заборонивши відчуження вищезазначеного майна та зобов`язавши забезпечити його збереження до прийняття відповідними компетентними органами рішення щодо цього майна в порядку, передбаченому ст. 174 КПК України.

У задоволенні вимоги про скасування арешту, накладеного на мобільний телефон марки "NOMI I220", IMEI1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 , з сім картою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» - НОМЕР_3 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1