печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.06.2023 у рамках кримінального провадження № 000018, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва в рамках кримінального провадження №0000182 в порядку ст. 174 КПК України із клопотанням про скасування арешту, що накладений ухвалою слідчого судді від 26.06.2023 у справі № 757/26176/23-к на грошові кошти у безготівковій формі, шо знаходяться на банківських рахунках ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» (), а саме № НОМЕР_1 (978, 840, 980) та НОМЕР_2 (978, 840, 980), відкритих в АТ «Комерційний банк «ГЛОБУС» (, МФО 380526), на суму збитків, завданих кримінальним правопорушенням, що не перевищує 31 640 333 грн., накладеного з метою збереження речових доказів, із забороною розпоряджатися грошовими коштами у вказаній сумі, що знаходяться на рахунках ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП», за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших загальнообов`язкових платежів до державного бюджету з можливістю зарахування на зазначений рахунок коштів, що надходять.

Представником власника майна - адвокатом ОСОБА_3 зазначено, що прокурор 23.06.2023 року повторно звернувся з клопотанням про арешт майна, за аналогічними обставинами та аналогічним змістом. При цьому, жодних доводів щодо нових обставин кримінального провадження у клопотанні про арешт майна не наведено.

Обґрунтовуючи клопотання, заявник зазначає, що означений арешт майна накладено необґрунтовано та відпала необхідність у його подальшому застосуванні. Так, адвокат вказує, що зміст клопотання прокурора та ухвали слідчого судді про накладення арешту на майно не містить жодних обґрунтувань того, що кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 191 КК України, щодо якого проводиться досудове розслідування, дійсно мало місце і що воно могло бути вчинено службовими особами ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП». Крім того, зауважує, що покладені в обґрунтування ухвали слідчого судді твердження сторони обвинувачення про невідповідність закупленої техніки медико-технічним вимогам та заподіяння державі збитків у розмірі 31 640 333 грн. є необґрунтованим, позаяк експертиза з питання відповідності закупленої техніки медико-технічним вимогам не проводилася, жодної інформації щодо способу обчислення вказаної суми та підтвердження її завищення матеріали справи не містять. Адвокат ОСОБА_3 , з-поміж іншого, зазначає, що потреби досудового розслідування не виправдовують накладення арешту на банківські рахунки ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП», оскільки ця юридична особа фактично позбавляється можливості здійснювати свою підприємницьку діяльність, та грошові кошти у безготівковій формі, що містяться на вказаних банківських рахунках, не відповідають критеріям речового доказу.

Представник власника майна, адвокат ОСОБА_3 , в судовому засіданні доводи клопотання підтримав, просив задовольнити. Також зазначив, що висновок судової товарознавчої експертизи є сумнівним, та експертиза в порядку ст. 242 КПК України з метою встановлення розміру збитків, заподіяних кримінальним правопорушенням, в рамках даного кримінального провадження не проводилась. Крім того, адвокат зауважив, що посадові особи ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» не мають статусу підозрюваних, відносно Товариства досудове розслідування не здійснюється. Також представник власника майна вважають, що на момент внесення клопотання про арешт рахунків постанова про визнання грошових коштів на них речовими доказами не приймалась, оскільки до клопотання вона не долучалась, а в подальшому з`явилась в матеріалах справи в поза процесуальний спосіб, оскільки прокурор, слідчий в судовому засіданні участі не брали, супровідного листа та вхідного номеру суду на копії постанови немає.

Представник власника майна, адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні 05.09.2023 просив клопотання задовольнити. В обґрунтування своєї позиції зазначив, що арештоване майно не відповідає критеріям речового доказу, визначеним ст. 98 КПК України, а постанова про визнання означеного майна речовим доказом є формальною, оскільки не містить належного обґрунтування.

Прокурор у кримінальному провадженні, ОСОБА_4 , в судовому засіданні 05.09.2023 проти задоволення клопотання заперечив, посилаючись на те, що в рамках досудового розслідування здійснюється ряд слідчих (розшуковик) дій та призначено судово-економічну експертизу.

Заслухавши позиції сторін, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя надходить наступних висновків.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000182 від 08.07.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

В межах даного провадження ухвалою слідчого судді Печорського районного суду м. Києва від 26.06.2023 по справі № 757/26176/23-к задоволено клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 та накладено арешт на грошові кошти у безготівковій формі, що знаходяться на вищевказаних банківських рахунках ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» ().

Як вбачається зі змісту ухвали про накладення арешту, прокурор, обґрунтовуючи необхідність застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження, зазначив, що у зв`язку з епідемією коронавірусної хвороби з весни 2020 року в Україні діє спрощений режим закупівель товарів та послуг, які необхідні для боротьби зі спалахами коронавірусної хвороби CОVID-19. Постановою Кабінету Міністрів України від 20.03.2020 № 2 дозволено медичним закладам проводити закупівлі без конкурсних торгів (аукціону), але з обов`язковим відображенням процедури закупівлі в електронній системі Прозоро всієї інформації про закупівлю.

Так, в період з 28.12.2020 по 29.12.2020 ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» () на підставі відповідних договорів (укладених з департаментами охорони здоров`я обласних державних адміністрацій, а саме Київської, Донецької, Херсонської, Дніпропетровської, Миколаївської, Волинської та комунальними підприємствами Кіровоградської, Світловодської, Знамянської, Олександріївської лікарень) та специфікацій до них поставило до 12 закладів охорони здоров`я України 49?ть апаратів ультразвукової діагностики (ДК 021:20-4 Візуалізаційне обладнання для потреб медицини, стоматології та ветеринарної медицини - Апарат ультразвукової діагностики - Апарат УЗД з набором датчиків), виробництва Siemens Medical Solutions USA, Inc, на загальну суму 86 700 000 грн.

Згідно специфікацій, частина Апаратів ультразвукової діагностики поставлялася за ціною 1 700 000 грн., а частина за ціною 1900 000 грн, разом з цим установлено, що вказаний товар ввезено на митну територію України на загальну суму 26 000 000 грн.

Прокурор вказував, що проведеним аналізом договорів, укладених між ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» та відповідними закладами охорони здоров`я, специфікацій до них, технічної документації та технічних вимог визначених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 22.12.2020 № 2664 установлено, що закуплена техніка (Апарат ультразвукової діагностики) не відповідає медико-технічним вимогам, та закуплена по значено завищеним цінам, які не відповідають ринковим, що підтверджується висновком судової товарознавчої експертизи. Загальна сума збитків, завданих державі, складає приблизно 31 640 333 грн.

Таким чином в діях службових осіб ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» за попередньою змовою з службовими особами відповідних закладів охорони здоров`я вбачаються факти заволодіння державними коштами, які виділялися на закупівлю товарів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів епідемії та пандемії коронавірусної хвороби COVID-19, шляхом значного завищення вартості ціни на ці товари та невідповідності медико-технічним вимогам, що спричинило збитків державі на загальну суму 31 640 333 грн., що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Аналізом руху коштів по рахунках ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП», відкритих в АТ «Комерційний банк «ГЛОБУС», установлено, що значну частину коштів службові особи вказаного товариства конвертували у валюту долари США та перерахували на товариства нерезиденти, які мають ознаки фіктивності, а саме: ОСОБА_5 перераховано коштів на суму 323 300 доларів США; Flux Medical L.L.C. перераховано коштів на суму 168 000 злотих та 33 200 Євро; Alavart SK s.г.о. перераховано коштів на загальну суму 407 222, 1 Євро, що в перерахунку на гривні на загальну суму 104 465 476 грн.

Таким чином, в матеріалах кримінального провадження наявні відомості про те, що службові особи ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» з метою маскування своїх злочинних дій, направлених на заволодіння державними коштами та легалізації коштів, отриманих злочинним шляхом, перерахували більшу частину коштів, отриманих від держави на товариства- нерезиденти, від яких не отримували товари та послуги, а тому вказані операції мають ознаки фіктивності.

В ході досудового слідства встановлено, що грошові кошти, які акумулюються на банківських рахунках ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП», мають незаконне походження та отримані злочинним шляхом, в результаті злочинної діяльності службових осіб вказаного товариства.

Накладаючи арешт на майно, слідчий суддя, з урахуванням обґрунтувань прокурора, дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання та накладення арешту з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки вказане майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України, є предметом кримінального правопорушення та набуте в результаті вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Частиною 4 ст. 41 Конституції України визначено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним.

Критерії правомірності втручання держави у право власності закладені у ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та утворюють «трискладовий тест», за допомогою якого має відбуватися оцінка відповідного втручання: 1) законність втручання; 2) легітимна мета; 3) пропорційність між використовуваними засобами і переслідуваною метою та уникнення покладення на власника надмірного тягаря.

Статтями 7, 16 КПК України визначено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Правові підстави для накладення арешту на майно визначені ст. 170 КПК України. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З матеріалів судової справи, в рамках якої накладено арешт, випливає, що подія кримінального правопорушення, у зв`язку з якою прокурор звернувся із клопотанням про накладення арешту, мала місце в період з 28.12.2020 по 29.12.2020.

Разом з тим, прокурором не надано слідчому судді жодних даних про рух коштів на арештованих банківських рахунках в період з дня вчинення кримінального правопорушення до дня звернення до суду із клопотанням про арешт майна (23.06.2023).

З огляду на викладене, стороною обвинувачення не доведено, що саме ті грошові кошти, які на даний час акумулюються на банківських рахунках ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП», набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, за фактом якого здійснюється досудове розслідування у даному кримінальному провадженні.

Окрім цього прокурором, в обґрунтування необхідності застосування означеного заходу забезпечення кримінального провадження, зазначалось, що значну частину грошових коштів службові особи вказаного товариства конвертували у валюту долари США, та перерахували на рахунок інших товариств нерезидентів з ознаками фіктивності.

З огляду на вказане, стороною обвинувачення не наведено належного обґрунтування того, що розміщені на банківських рахунках ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» грошові кошти у безготівковій формі набуті кримінально протиправним шляхом, враховуючи те, що зазначені кошти, як вказував прокурор, були перераховані на рахунки інших юридичних осіб нерезидентів з ознаками фіктивності.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя надходить висновку, що прокурором не доведено відповідності означеного майна критеріям речового доказу, визначеним ст. 98 КПК України, у даному кримінальному провадженні, позаяк стороною обвинувачення не надано доказів, які б надали обґрунтованих підстав вважати, що грошові кошти у безготівковій формі, розміщені на банківських рахунках ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП», у сумі збитків - 31 640 333 грн., набуті кримінально протиправним шляхом та e предметом кримінального правопорушення, за ознаками якого здійснюється досудове розслідування в рамках вказаного кримінального провадження.

Крім того, з наведеного прокурором обґрунтування необхідності накладення арешту випливає, що прокурор, звертаючись із клопотанням про арешт майна на суму заподіяних кримінальних правопорушенням збитків, фактично просить накласти арешт з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Як вбачається з матеріалів судової справи, в рамках якої накладено арешт майна, цивільний позов у вказаному кримінальному провадженні не заявлено, що виключає можливість застосування означеного заходу забезпечення кримінального провадження з вищенаведеною метою.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Татрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-11). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series A N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, п. п. 49-62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», п. п. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягнути (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», п. 50, Series A N 98).

Слідчий суддя у даному випадку враховує вимоги ч. 3 ст. 132, ч. 3 ст. 174 КПК України та виходить з принципу змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, та вважає, що стороною обвинувачення не доведено необхідності застосування на даний час такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Виходячи з вищевикладеного, дослідивши матеріали клопотання, проаналізувавши зміст фабули кримінального правопорушення, в ході досудового розслідування якого накладено арешт на майно ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП», слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для подальшого застосування зазначеного заходу кримінального провадження, а відтак заявлене клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-174, 309, 392 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :

Клопотання ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.06.2023 у рамках кримінального провадження № 0000182 - задовольнити.

Скасувати арешт майна накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.08.2023 року у справі № 757/26176/23-к, на грошові кошти у безготівковій формі, що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» (), а саме № НОМЕР_3 (978, 840, 980) та НОМЕР_2 (978, 840, 980), відкритих в AT «Комерційний банк «ГЛОБУС» (, МФО 380526), що розташований за адресою: м. Київ, провулок Куренівський, буд. 19/5, на суму збитків, завданих кримінальним правопорушенням, що не перевищує 31 640 333 грн.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1