Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/8365/23
Провадження № 1-кп/644/514/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про призначення судового розгляду

09 листопада 2023 року Колегія суддів Орджонікідзевського районного суду м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5

представника потерпілих адвоката ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7

захисника адвоката ОСОБА_8

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у м. Харкові, матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001277 від 12.05.2023 року за обвинуваченням: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вишнопіль, Старокостянтинівського району, Хмельницької області, громадянина України, військовослужбовця Збройних Сил України військової служби за мобілізацією, гранатометника першого стрілецького відділення першого стрілецького взводу першої стрілецької роти військової частини НОМЕР_1 , не судимого, зареєстрованого: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 2 ст. 115 КК України, -

в с т а н о в и в :

До Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_7 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 8 ч. 2 ст. 115 КК України.

Кримінальне провадження щодо ОСОБА_7 підсудне Орджонікідзевському районному суду м. Харкова. Підстав для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч. З ст.314 КПК України, а саме: затвердження або відмови в затвердженні угоди, закриття провадження, повернення обвинувального акту прокурору, направлення для визначення підсудності, не вбачається.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Прокурором заявлене клопотання про продовження заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_7 .

В обґрунтування посилався на те, що ризики, які існували на час обрання міри запобіжного заходу не зменшились, ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, що з урахуванням суворості можливого покарання може призвести до ухилення від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків яких не допитано судом, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просила змінити запобіжний захід на більш м`який, зазначивши, що мав місце нещасний випадок, ОСОБА_7 раніше не судимий, має сім`ю, дітей, є соціалізованою особою. Наміру впливати на потерпілих та свідків немає.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав свого захисника та зазначив, щопросить застосувати до нього домашній арешт, все відбулося з необережності, оскільки у нього практично немає досвіду поводженя зі зброєю.

Частиною 3 ст. 315 КПК України, в редакції згідно Рішення Конституційного Суду України від 23.11.2017 року, передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Виходячи з положень розділу ІІ КПК України, зокрема ст. 131, 176 КПК України, запобіжні заходи, в тому числі тримання під вартою, є одними з видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 333 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Як вбачається з структури розділу IV КПК України, судове провадження у першій інстанції в якості однієї із стадій включає підготовче провадження.

Таким чином, застосування запобіжних заходів під час підготовчого провадження, в тому числі вирішення питання щодо продовження тримання обвинуваченого під вартою на стадії підготовчого провадження, здійснюється згідно з положеннями розділу ІІ КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України, розгляд клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою здійснюється згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Частиною 5 ст. 199 КПК України передбачено, що слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Таким чином, підставою для продовження тримання особи під вартою є, зокрема, встановлення, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Строк дії раніше обраної міри запобіжного заходу для всіх обвинувачених спливає 13.11.2023 року.

Аналізуючи обставини та факти, наведені прокурором в обґрунтування клопотання, суд приходить до переконливого висновку, про доведеність існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_7 через суворість можливого покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, показання яких матимуть доказове значення у суді, перешкодити розгляду кримінального провадження, тобто ризики, які були підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою під час досудового розслідування, продовжують мати місце і надалі.

Тому суд приходить до висновку про необхідність продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою та з урахуванням положень ст. 117 КПК України відповідно до якої метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, інших підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Виходячи з того, що право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів суспільства.

Визначаючи підстави для виняткового виду запобіжного заходу суд враховує обставини, визначені в ст.178 КПК України, а також тяжкість обвинувачення, а також враховує, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Під час розгляду клопотання судом вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, однак зазначений у ухвалі ризик не змінився.

Враховуючи існування ризиків, суд продовжує для ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Разом з тим, виходячи з цілей п.1 ст.5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, принципу правової визначеності, суд вважає необхідним з урахуванням часу, необхідного для судового розгляду кримінального провадження в розумні строки, продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою на 60 днів.

Представником потерпілих ОСОБА_9 та ОСОБА_10 адвокатом ОСОБА_6 подано цивільний позов про відшкодування моральної шкоди завданої злочином.

У відповідності до ч. 4 ст. 128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у поряду цивільного судочинства.

Подана позовна заява підлягає прийняттю до розгляду.

Інших клопотань від учасників судового провадження клопотань, у тому числі про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту, про витребування певних речей чи документів, не надійшло та вони вважають за можливе призначити судовий розгляд у відкритому судовому засіданні.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 31, 128, 176, 177, 178, 180, 183, 314-317, 331, 369 КПК України,-

п о с т а н о в и в :

Призначити кримінальне провадження стосовно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 2 ст. 115 КК України до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду, в залі судових засідань на 17 листопада 2023 р. о 11:00 год.

Задовольнити клопотання прокурора Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури про продовження дії строку запобіжного заходу.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на строк 60 днів, а саме до 07 січня 2024 року включно, тим самим відмовивши в задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який.

Прийняти до провадження цивільний позов ОСОБА_9 та ОСОБА_10 до ОСОБА_7 про відшкодування моральної шкоди завданої злочином.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому, захиснику та прокурору.

Копію ухвали направити до Харківської установи виконання покарань (№ 27).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала суду в частині продовження строку дії запобіжного заходу може бути оскаржена в апеляційному порядку обвинуваченим, його захисником, прокурором безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

суддя: ОСОБА_2 ,

суддя: ОСОБА_3