У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/3421/23 № 1-кс/610/99/2024
м. Балаклія03 січня 2024 року

Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

в с т а н о в и в:

Заявник просить:

1)«визнати бездіяльність начальника Ізюмського районного відділу поліції № 1 ГУНП в Харківській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань моєї заяви від 25.12.2023 р. про кримінальні правопорушення протиправною»,

2)«зобов`язати начальника Ізюмського районного відділу поліції № 1 ГУНП в Харківській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань інформацію про кримінальні правопорушення, зазначені в моїй заяві».

На обґрунтування скарги вказує, що 25.12.2023 до ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області надіслав письмову заяву про вчинене кримінальне правопорушення, однак відомості до ЄРДР внесені не були.

В суді заявник скаргу підтримав з наведених у ній підстав.

ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області про дату, час і місце розгляду скарги повідомлений, однак слідчий, дізнавач для участі у розгляді скарги не прибули. За правилом ч. 3 ст. 306 КПК України їх відсутність не є перешкодою для розгляду скарги. Дізнавач надіслав письмові заперечення, зазначивши, що заява не вказує на вчинення кримінального правопорушення, а стосується трудовог7о спору, який вирішується у судовому порядку.

Під час розгляду скарги встановлено наступне.

28.12.2023 ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області отримано письмову заяву ОСОБА_3 в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України про вчинене кримінальне правопорушення.

Станом на час розгляду скарги відсутні дані про внесення відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинене кримінальне правопорушення.

Ці обставини підтверджені наданими поліцією документами та визнаються дізнавачем.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України визначено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України покладають на слідчого, дізнавача, прокурора обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Порядок внесення таких відомостей врегульований ч. 5 ст. 214 КПК України та розділом ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року. Зокрема, цими нормативно-правовими актами передбачено, що до ЄРДР підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Велика Палата Верховного Суду від 30 січня 2019 року у постанові у справі № 818/1526/18 зробила висновок про те, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18 зазначив, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Викладене свідчить про наявність у слідчого, дізнавача, прокурора обов`язку після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, перевірити достатність відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, і лише за наслідками такої перевірки ним може бути ухвалене рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у повідомленні має бути зазначено конкретні відомі заявнику обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому воно полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК). Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак, наведення доводів, чому він вважає, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

Оцінюючи, чи відбулося виконання цього обов`язку відповідно до вимог кримінального процесуального закону, слідчий суддя має з 'ясувати, чи містить зміст повідомлення про кримінальне правопорушення обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Якщо ж зі змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені у них, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

В заяві про вчинене кримінальне правопорушення зазначено про те, що зловживаючи службовим становищем і підробивши документи адміністрація ліцею разом з відділом освіти розподілили педагогічне навантаження з порушенням закону, для лояльних педагогів встановили його у підвищеному рівні, а з іншими по надуманим причинам призупинили трудові договори. Ці дії рішенням суду визнані незаконними, на користь позивача стягнуті кошти, за які ще потрібно буде сплатити єдиний соціальний внесок, всього більше 300 тисяч гривень. А це кошти місцевого та державного бюджетів, яким такими діями заподіяні збитки.

Постановою державного виконавця на підставі виконавчих листів № 183/8436/22, виданих Новомосковським міськрайонним судом Дніпропетровської області накладено арешт на майно боржника - Балаклійського ліцею № 1 ім. О.А. Тризни Балаклійської міської ради Харківської області у межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору/основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів 258642,37 гривень.

Як убачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, 20.02.2023 Новомосковським міськрайонним судом Дніпропетровської області у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Балаклійського ліцею № 1 ім. О.А. Тризни Балаклійської міської ради, про визнання наказу незаконним та його скасування, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу ухвалено рішення про задоволення позову, яке законної сили набрало 09.08.2023.

Визнано незаконним та скасовано наказ Балаклійського ліцею № 1 ім. О.А. Тризни Балаклійської міської ради Харківської області № 4-К від 02.09.2022 року «Про призупинення дії трудового договору» з 05.09.2022 року в частині, що стосується вчителя початкових класів ОСОБА_4 .

Визнано незаконним та скасовано наказ Балаклійського ліцею № 1 ім. О.А. Тризни Балаклійської міської ради Харківської області № 4-К від 02.09.2022 року «Про призупинення дії трудового договору» з 05.09.2022 року в частині, що стосується вчителя початкових класів ОСОБА_5 .

Стягнуто з Балаклійського ліцею № 1 ім. О.А. Тризни Балаклійської міської ради Харківської області на користь ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 05.09.2022р. до 20.02.2023р. у розмірі 113 508 гривень 89 копійок.

Стягнуто з Балаклійського ліцею № 1 ім. О.А. Тризни Балаклійської міської ради Харківської області на користь ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 05.09.2022р. до 20.02.2023р. у розмірі 116 570 гривень 19 копійок.

Стягнуто з Балаклійського ліцею № 1 ім. О.А. Тризни Балаклійської міської ради Харківської області судовий збір на користь держави у розмірі 4284,80 гривень.

Таким чином, трудовий спір вирішений у встановленому для того судовому порядку, а рішення суду підлягає виконанню у встановленому законом порядку.

В державі щодня суди ухвалюють безліч рішень про визнання протиправними дій чи бездіяльності органів державної влади, місцевого самоврядування, правоохоронних органів тощо, стягнення з них за рахунок бюджетних асигнувань чи з Державного бюджету України грошових коштів. Це є законний, загальноприйнятий, цивілізований порядок вирішення спорів.

Саме по собі стягнення з відповідача за рішенням суду грошових коштів не свідчить про вчинення кримінального правопорушення посадовими особами, діями чи бездіяльністю яких були порушені трудові права позивачів, що призвело до стягнення бюджетних коштів.

Їх відповідальність можлива на встановлених законом підставах та порядку, дисциплінарна, матеріальна тощо, зокрема шляхом пред`явлення позову про стягнення з винних посадових осіб шкоди, завданої внаслідок їх незаконних дій і рішень внаслідок порушення трудових прав.

На переконання слідчого судді заява ОСОБА_3 не містить обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень.

Так, викладені в заяві твердження про вчинення кримінальних правопорушень є лише припущеннями заявника, водночас, зазначені ним обставини не ґрунтуються на конкретних даних, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчинення кримінальних правопорушень та давали б змогу попередньо кваліфікувати діяння саме як кримінальні правопорушення.

Натомість, самих лише абстрактних припущень про можливе вчинення кримінальних правопорушень, викладених в заяві, недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування, оскільки підставою для початку досудового розслідування є фактичні дані та конкретні обставини, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

До того ж, слідчий суддя звертає увагу, що після внесення відомостей до ЄРДР органом досудового розслідування мають проводитись слідчі (розшукові) дії, необхідні для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, які передбачають обов`язкове втручання в права та свободи особи у тій чи іншій степені. Водночас, здійснення такого на основі припущень, без наявності об`єктивних даних, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення, є недопустимим.

З огляду на наведене, обставини, викладені в заяві, не потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Отже, оскільки викладене заявником не містить відомостей про вчинення кримінального правопорушення, відсутня і бездіяльність уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР, початку досудового розслідування за такою заявою.

Це рішення не позбавляє права на повторне звернення з заявою про вчинене кримінальне правопорушення (злочин) в порядку ст. 214 КПК України, а у разі бездіяльності уповноваженої особи щодо її прийняття за процедурою вказаного кримінального процесуального закону - права на звернення до слідчого судді зі скаргою на таку бездіяльність.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303-310 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні скарги.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1