Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/3262/23

Номер провадження: 1-кс/511/1623/23

30.10.2023 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Желепове Роздільнянського району Одеської області, українця, громадянина України, офіційно непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що 10 жовтня 2023 року до чергової частини Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що в період часу з 2 квітня 2023 року по 22 квітня 2023 року, невідома особа, шляхом проникнення до належного їй домоволодіння, в умовах воєнного стану, здійснила крадіжку побутових речей, а саме: електричний мідний кабель ПВХ 2х4, приблизною довжиною 20 м, гідрофор, два металевих газових балони.

Органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 в період часу з 4 квітня 2023 року по 28 квітня 2023 року тимчасово проживав у домоволодінні, належному ОСОБА_8 , яке розташоване за адресою: АДРЕСА_3 , та випасав належних останньому овець за заробітну плату.

Так, 10 квітня 2023 року ОСОБА_5 випасав овець поблизу домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , яке по праву власності належить ОСОБА_7 .

В подальшому, ОСОБА_5 помітив, що в даному домоволодінні ніхто не проживає, тому у останнього виник злочинний умисел на таємне заволодіння чужим майном.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне заволодіння чужим майном, ОСОБА_5 о 12 годині 10 квітня 2023 року, таємно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, перестрибнувши через повалену секцію паркану, проник на територію домоволодіння нежилого будинку, яке по праву власності належить ОСОБА_7 , ввійшов до будинку через незачинені вхідні двері, де в приміщенні будинку, а саме: у веранді побачив пральну машину марки «Samsung», моделі «R1043», білого кольору, після чого за допомогою металевих плоскогубців, демонтував електричний двигун із пральної машини марки, після чого з місця події зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на суму 1250,00 гривень.

Далі, 27 жовтня 2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, кваліфікованого за частиною 4 статті 185 КК України.

Підозра ґрунтується на зібраних у кримінальному провадженні доказах, а саме: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; висновком експерта за результатами проведення судово-товарознавчої експертизи від 20.10.2023 року №5010/23, згідно якого встановлено вартість викраденого електричного двигуна від пральної машини марки «Samsung», моделі «R1043», білого кольору, яка складає 1250,00 гривень; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ; іншими матеріалами кримінального провадження.

Поряд з цим, наразі органом досудового розслідування встановлено наступні ризики, передбачені статтею 177 КПК України, зокрема, підозрюваний може почати незаконно впливати на свідків, потерпілого в даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

На підставі встановлених обставин, сторона обвинувачення вважає доцільним для забезпечення запобіганню встановленим ризикам застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та покласти на нього обов`язки, передбачені диспозицією статті 194 КПК України.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний не заперечував проти задоволення вказаного клопотання.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000643 від 11 жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України.

Частина перша статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини 2 статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частина перша статті 179 КПК України рагламентує, що особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відповідно до практики ЄСПЛ за статтею 5 ЄКПЛ обгрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Під час розгляду клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку, що стороною обвинувачення доведена наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з вчиненням вказаного злочину, та їх кількість достатня для подальшого розслідування, а також наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний може почати незаконно впливати на свідків, потерпілого в даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК.

На підставі встановлених обставин, врахувавши позицію сторін, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слідчого є обгрунтованим та таким, що підлягає частковому задоволенню, оскільки прокурором не доведено в необхідності покладення на підозрюваного обов`язку не відлучатись за межі Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду.

При цьому, слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що пункт 2 частини 5 статті 194 КПК України передбачає обов`язок не відлучатися із населеного пункту, а не області, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває.

Окрім того, відповідно до пункту 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13 січня 2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» розтлумачено, що за статтею 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод держава зобов`язана «гарантувати кожному, хто перебуває під її юрисдикцією, права і свободи, визначені у Конвенції», що також опосередковано вимагає наявності будь-якої форми ефективного розслідування. Розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів, експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Керуючись статтями 177, 178, 179, 194, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання в межах строків досудового розслідування, тобто до 27 грудня 2023 року (включно), з покладенням на нього наступних обов`язків:

-прибувати до слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 за першою вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

-прибувати до суду за першою вимогою.

В іншій частині відмовити.

Підозрюваному письмово під розпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити, що контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий (частина 3 статті 179 КПК України).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1