УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2023 року

м. Київ

справа № 308/8292/20

провадження № 51- 2477 ска 21

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ТОВ «Амакорд Компані» на постанову Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 серпня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 14 вересня 2023 року,

встановив:

Постановою Ужгородського районного суду Закарпатської області від 03 вересня 2020 року ОСОБА_5 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України (далі - МК) та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі ста відсотків вартості товару - безпосереднього предмету порушення митних правил, що становить 96 060 498, 02 грн, з конфіскацією на користь держави безпосередніх предметів порушення митних правил, вилучених за протоколом № 0693/30500/20 від 06 червня 2020 року.

Закарпатський апеляційний суд постановою від 16 квітня 2021 року вищезазначене судове рішення місцевого суду залишив без змін.

28 серпня 2023 року постановою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області відмовлено у задоволенні заяви адвоката ОСОБА_4 в інтересах ТОВ «Амакорд Компані» про перегляд постанови Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03 вересня 2020 року за виключними обставинами.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 14 вересня 2023 року апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ТОВ «Амакорд Компані» на постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 серпня 2023 року повернуто особі, яка її подала.

У касаційній скарзі адвокат ОСОБА_4 порушує питання про перегляд постанов Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 серпня 2023 року та Закарпатського апеляційного суду від 14 вересня 2023 року у касаційному порядку.

Перевіривши доводи касаційної скарги, дослідивши копії судових рішень, колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний розгляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (п. 8 ч. 1 ст. 129 Конституції України).

Встановлюючи обмеження права на касаційне оскарження судових рішень, законодавець повинен керуватися такою складовою принципу верховенства права, як пропорційність. За правовою позицією Конституційного Суду України обмеження прав і свобод людини і громадянина є допустимим виключно за умови, що таке обмеження є домірним (пропорційним) та суспільно необхідним (абз. 6 підпункту 3.3 п. 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 19 жовтня 2009 року № 26-рп/2009).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду; такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (п. 57 Рішення у справі «Ашингдейн проти Сполученого Королівства» від 28 травня 1985 року, п. 96 Рішення у справі «Кромбах проти Франції» від 13 лютого 2001 року).

Відповідно до ст. 529 МК порядок оскарження постанови суду (судді) у справі про порушення митних правил визначається Кодексом України про адміністративні правопорушення та іншими законами України.

КУпАП не передбачено можливості касаційного оскарження постанови апеляційного суду у справі про адміністративне правопорушення. За правилами ст. 294 цього Кодексу постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до апеляційного суду, при цьому постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Таким чином, обмеження права на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції у справах про адміністративні правопорушення, встановлені у ст. 294 КУпАП відповідають визначеним Конституцією України основним засадам судочинства і є пропорційними та обґрунтованими.

Колегія суддів зазначає, що підстави і порядок перегляду Верховним Судом судових рішень у справах про адміністративні правопорушення передбачено лише главою 24-1 КУпАП. Єдиною підставою такого перегляду є встановлення міжнародною судовою установою, юрисдикція якої визнана Україною, порушення Україною міжнародних зобов`язань при вирішенні справи судом.

Крім того, чинний Кодекс України про адміністративні правопорушення не передбачає процедури перегляду судових рішень за виключними обставинами. Колегія суддів вважає слушними висновки апеляційного суду про те, що посилання захисника про можливість застосування норм Кримінального процесуального кодексу України для розгляду її заяви про перегляд постанови у справі про адміністративне правопорушення за виключними обставинами, виходячи з аналогії закону, є безпідставними, оскільки норми КПК регулюють провадження виключно щодо кримінальних справ і його норми не розповсюджуються на розгляд справ про адміністративні правопорушення.

З огляду на викладене, беручи до уваги те, що касаційну скаргу подано на судові рішення, які не підлягають оскарженню в касаційному порядку, колегія суддів вважає, що у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст. 129 Конституції України, ст. 294 КУпАП, Суд

постановив:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою адвоката ОСОБА_4 в інтересах ТОВ «Амакорд Компані» на постанову Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 серпня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 14 вересня 2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3