Справа № 645/6881/23
Провадження № 1-кс/645/1374/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2023 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001676 від 01.12.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

Старший слідчий СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 , за погодженням зпрокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з клопотанням, в якому просить накласти арешт на предмет, що є тимчасово вилученим (добровільно наданий ОСОБА_5 ), а саме на мобільний телефон ТМ «iPhone 14 Pro Max», IMEI 1: НОМЕР_1 та IMEI 2: НОМЕР_2 та визначити місце зберігання даного речового доказу по кримінальному провадженню №001676 від 01 грудня 2023 року відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України».

В обґрунтування клопотання зазначено, що 30.11.2023 року надійшла заява ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якій вона просить вжити заходів до невідомої особи, яка 30.11.2023 року в приміщенні кіоску «Агромол» за адресою: м. Харків, проспект Петра Григоренка, 3, таємно викрала належний заявниці мобільний телефон ТМ «iPhone 14 Pro Max».

Відповідно до долучених потерпілою до заяви документів на викрадений мобільний телефон встановлено, що він мав наступні номери IMEI 1: НОМЕР_1 та IMEI 2: НОМЕР_2 .

Під час досудового розслідування опитано ОСОБА_5 , який пояснив, що 30.11.2023 року він зайшов до приміщення магазину «Агромол» за адресою: м. Харків, проспект Петра Григоренка, 3, де на прилавку побачив мобільний телефон ТМ «iPhone 14 Pro Max», який поклав до свого рюкзаку та пішов додому.

Крім того, 04.12.2023 року ОСОБА_5 добровільно видав мобільний телефон ТМ «iPhone 14 Pro Max» з метою долучення його до матеріалів кримінального провадження в якості речового доказу.

04.12.2023 року мобільний телефон ТМ «iPhone 14 Pro Max» оглянуто та визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Слідчий вказує, що метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речового доказу для встановлення істини під час досудового розслідування. Необхідність накладення арешту на вищезазначений предмет обумовлено подальшим призначенням відповідних судових експертиз.

Слідчий у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений своєчасно та належним чином, надав суду заяву про проведення судового засідання без його участі та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Підстав для визнання явки слідчого обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

05 грудня 2023 року (вівторок) до Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0001676 від 01.12.2023 року, добровільно виданого ОСОБА_5 04.12.2023 року (понеділок). Вказане клопотання подано до суду 05.12.2023 року. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна слідчим не порушені.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001676 від 01.12.2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

04.12.2023 року ОСОБА_5 добровільно видав співробітникам поліції мобільний телефон ТМ «iPhone 14 Pro Max».

Постановою старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 04.12.2023 року вищевказаний мобільний телефон було визнано речовим доказом.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон ТМ «iPhone 14 Pro Max», IMEI 1: НОМЕР_1 та IMEI 2: НОМЕР_2 , який добровільно видано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визначити місце зберігання даних речових доказів по кримінальному провадженню №0001676 від 01.12.2023 року у камері схову речових доказів відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 06.12.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1