ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/3571/23 Справа № 177/1491/23 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2023 року м.Кривий Ріг

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 , яка діє в інтересах ОСОБА_7 , на ухвалу Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 06.10.2023 р., якою відносно обвинуваченого ОСОБА_7 було продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, до 04 грудня 2023 року включно, -

УСТАНОВИЛА:

Короткий зміст оскарженого судового рішення та встановлені фактичні обставини

В провадженні Криворізького районного суду Дніпропетровської областіперебуває кримінальне провадження № 0000964 за обвинуваченням ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою Криворізького районного суду Дніпропетровської областівід 06.10.2023 року продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 на 60 днів, до 04.12.2023 року включно.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

У своїй апеляційній скарзі захисник ОСОБА_8 , яка діє в інтересах ОСОБА_7 , вказує, що ухвала незаконна та підлягає скасуванню. Вказує, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, стороною обвинувачення не підтверджені та не обґрунтовані. Звертає увагу, що суд першої інстанції не переходить до дослідження правильності кваліфікації дій її підзахисного. Зазначає, що суд першої інстанції неправильно вказує про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні особливо тяжкого злочину, оскільки замах на вбивство передбачає покарання не більше 10 років позбавлення волі, тобто фактично є тяжким покаранням. Просить ухвалу суду скасувати та обрати ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Позиції учасників судового провадження

Обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити.

Прокурор просив апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Мотиви суду

Заслухавши суддю-доповідача, учасників судового розгляду, перевіривши матеріали кримінального провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню за таких підстав.

Положеннями ст. 404 КПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Згідно з положеннями частин 1 - 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу, так само як і для його продовження, є, зокрема, наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

За змістом положень глави 18 КПК України у взаємозв`язку з вимогами ст. 331 КПК України підставами для продовження строку тримання під вартою є наявність раніше заявлених ризиків, які не зменшилися, або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, та неможливість завершення судового провадження до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Розглядаючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд першої інстанції для прийняття законного і обґрунтованого рішення, відповідно до ст.ст. 178, 199 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини її життя, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. При цьому наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Зазначені вимоги кримінального процесуального закону, на переконання колегії суддів, судом першої інстанції були дотримані.

Так, в провадженні Криворізького районного суду Дніпропетровської області на стадії судового розгляду знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

06.10.2023 р. ухвалою Криворізького районного суду Дніпропетровської області задоволено клопотання прокурора та обвинуваченому ОСОБА_7 продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 04.12.2023 р. включно.

З такими висновками суду погоджується і колегія суддів, оскільки суд дослідив та належним чином оцінив у судовому рішенні всі обставини, з якими закон пов`язує можливість продовження найсуворішого запобіжного заходу.

Так, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи обвинуваченого (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки обвинуваченого під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки обвинуваченого під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного/обвинуваченого, має обґрунтувати свій висновок про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. При цьому кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Як вбачається з матеріалів прави судом розглянуто клопотання прокурора про продовження ОСОБА_7 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Судом заслухано думку сторін обвинувачення та захисту, вивчено матеріали судового провадження.

На думку колегії суддів, судом першої інстанції дотримано вимоги кримінального процесуального закону в ході розгляду вказаного питання. Враховано, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, предметом якого є життя та здоров`я іншої особи, що вказує на наявність ризику переховування від суду, можливості впливу на учасників провадження (оскільки їх не було допитано судом безпосередньо). Вказані обставини доводять неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Крім того, висновок суду першої інстанції щодо законності підстав для продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою також узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, який, посилаючись на практику застосування ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у рішеннях Кудла проти Польщі та МакКей проти Сполученого Королівства констатував, що основною метою ст. 5 Конвенції є запобігання свавільному або необґрунтованому позбавленню свободи. Проте, безперервне тримання під вартою є виправданим лише за умови, якщо у справі наявний значний суспільний інтерес, який переважає принцип поваги до особистої свободи.

Розглядаючи можливість застосування інших запобіжних заходів щодо обвинуваченого, колегія суддів звертає увагу, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту наразі є недоцільним з огляду на залучення працівників поліції до операції з оборони країни, а тому додаткове навантаження - контроль за обвинуваченим в період дії військового стану є недоцільним. Визначити розмір застави не є можливим, адже п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України передбачено право суду не визначати заставу у кримінальних правопорушеннях, пов`язаних із застосуванням насильства. ОСОБА_7 обвинувачується в замаху на умисне вбивство що є застосуванням насильства, а тому суд вправі не визначати заставу. Особисте зобов`язання явно не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого. За таких обставин застосування альтернативного запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_7 є неможливим.

На даний час також відсутні дані про зменшення або зникнення ризиків, доведених прокурором під час обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому. Підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`який, колегія суддів також не вбачає.

Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону при прийнятті судом рішення про продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_7 під вартою колегією суддів не встановлено.

За відсутності достатніх підстав, принаймні на цій стадії судового розгляду, для зміни обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу на менш суворий, апеляційна скарга захисника задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 405, 407, 422-1 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 , яка діє в інтересах ОСОБА_7 , залишити без задоволення.

Ухвалу Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 06.10.2023 р., якою відносно обвинуваченого ОСОБА_7 було продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, до 04 грудня 2023 року включно залишити без змін.

Судді: