Справа № 404/4860/20
Номер провадження 1-кс/404/3565/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2023 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, по кримінальному провадженню 0000991, про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Зугдіді, Грузія, громадянина Грузії, грузина, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, проживаючого по АДРЕСА_1 неодноразово судимого, останній раз 13.02.2019 року за ч. 2 ст. 185, ч.1 ст.186 КК України, до 3 років позбавлення волі, з іспитовим строком на 2 роки; починаючи з 31.10.2019 року, Ленінський районний судом міста Кіровограда стосовно нього вирішує обвинувальний акт за ч. 2 ст. 185 КК України

підозрюваного у цьому кримінальному провадженню за ч. 2 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням прокурора звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий з прокурором зазначили, що за версією сторони обвинувачення, ОСОБА_5 10.02.2020 року близько 08 год. 50 хв. перебуваючи в салоні маршрутного автобуса №»1Ц» повторно, з корисливих спонукань, таємно, шляхом вільного доступу з кишені куртки, в яку була одягнена потерпіла ОСОБА_6 , заволодів мобільним телефоном «Xiaomi Redmi Note 4 Silver 4/64», чим спричинив потерпілій ОСОБА_6 матеріальну шкоду на суму 2800 гривень.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Захисник заперечив проти задоволення клопотання. Зазначив, що наразі не підтримує зв`язок з ОСОБА_5 та їх позиція щодо клопотання слідчого про обрання останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не узгоджена.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України, клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вирішено за відсутності підозрюваної особи, оскільки на підставі постанови від 13 жовтня 2023 року, слідчого Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , підозрюваний ОСОБА_5 оголошений у міжнародний розшук.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Згідно з вимогами ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Представники сторони обвинувачення вжили заходів для вручення повідомлення про підозру ОСОБА_5 у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень згідно ч. 1 ст. 278 КПК України з урахуванням ст. 111 КПК України та у відповідності до ч.2 ст. 135 КПК України, а саме: 29.05.2020 року надіслано поштою за останнім відомим місцем проживання/перебування ОСОБА_5 письмове повідомлення про підозру.

Крім того, прокурор довів, що підозрюваний ОСОБА_5 , перетнув державний кордон, залишив територію України і назад не повертається. У такий спосіб тривалий час умисно переховується від органу досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, тому обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою є співмірним і необхідним заходом забезпечення кримінального провадження для започаткування процедури міжнародного розшуку каналами та можливостями Інтерполу та подальшого виконання доручення про міжнародне співробітництво.

Відповідно до ч. 6 ст. 29 ЦК України, фізична особа може мати кілька місць проживання.

З огляду на вказане, слідчий направив засобами поштового зв`язку повістки за останнім відомим місцем проживання/перебування ОСОБА_5 , про виклик для допиту ОСОБА_5 в якості підозрюваного по вказаному кримінальному провадженню на 13.10.2023 рік, 17.10.2023 рік, 21.10.2023 рік. Це лише один із способів повідомлення, який може бути використаний на рівні з іншими, такими як надіслання електронною поштою, по телефону. Використання слідчим будь- якого із способів, є достатнім заходом.

Згідно з ч. 1 ст. 281 КПК України, відповідно до якої, якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного.

Оскільки ОСОБА_5 не з`явився до органу досудового розслідування на виклики для участі в проведенні слідчих дій, не повідомив про причини неприбуття, останній був оголошений у розшук та у міжнародний розшук, отже наявний ризик переховування від органу досудового розслідування та суду, як то передбачено п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК. Представники сторони обвинувачення не тільки повідомили, проте і надали достатні підстави, наявність яких підтверджується дослідженими доказами. Ймовірність настання наведеного ризику не абстрактна, а переконливо продемонстрована.

Зі змісту ч. 6 ст. 193 КПК України встановлено, що у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук, слідчий суддя за відсутності підозрюваного може обрати лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Можливість застосування менш суворого запобіжного заходу буде вирішуватись згодом, під час розгляду питання про застосування тримання під вартою. Легітимною метою цього заходу забезпечення є правова можливість затримання особи оголошеної у міжнародний розшук.

Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки протоколи: допиту свідків, очевидців, протокол огляду предмета, речові докази, результати обшуку та пред`явлення фотознімків для впізнання, містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 185 КК України.

З об`єктивних причин на початку проведення досудового розслідування, слідчий суддя не може дати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину. Перерахованим обставинам за критерієм поза розумного сумніву суд надасть відповідну оцінку. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконав прокурор.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою обрання запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

У порядку ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який обирається виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути обраний до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад три роки.

Так, злочин по якому ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру є: середньої тяжкості, повторним, умисним, корисливим. Посягає на суспільні інтереси - проти власності. Перелічені обставини істотно підвищують ступінь та характер суспільної небезпеки діяння. Дії підозрюваного мають ознаку рецидиву вчинення умисного злочину.

Враховано дані, що характеризують особу ОСОБА_5 , який: суспільно корисною працею не займається, податки не сплачує, шкода не відшкодована. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним до п`яти років позбавлення волі, є підставою для початку/продовження можливого переховування від слідства та суду. За таких умов, обґрунтовано вважаю, що підозрюваному не може бути обраний більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

У даному конкретному випадку існують реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження і завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

На виконання п. 2 ч. 2 ст.183 КПК України прокурор довів, що особа після обставин, в яких вона підозрюється, розпорядилася викраденим майном, шкоду потерпілій не відшкодовано. Підозрюваний змінює тимчасові місця проживання, тому може допустити неявки. Місце реєстраційного обліку та місце проведення досудового розслідування не співпадає, що унеможливлює розслідування і судовий розгляд, а відтак є ризик порушення розумних строків.

У разі обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не зможе забезпечити на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків: так, відстоювання власної правової позиції є передумовою для незаконного впливу на свідків, знищенню чи перетворенню доказів, що ускладнить і затягне досудове розслідування. Попередні судимості, повторність незаконного заволодіння чужим майном є ознакою злочинного промислу та свідомого ігнорування принципу мирного володіння майном. Перебуваючи на волі без законного джерела доходу, підозрюваний схильний до вчинення нових корисливих кримінальних правопорушень. Тримання під домашнім арештом, не здатне забезпечити ризики передбачені ст.177 КПК України та належне виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

За правилами ч. 3 ст. 183 КПК України, після фактичного затримання підозрюваної особи, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя буде зобов`язаний визначити наявність права підозрюваного на внесення застави, у тому числі її розмір. Тотожне правове застереження поширюється на ч. 4 ст. 196 КПК України, тобто слідчий суддя визначить строк дії застосування запобіжного заходу передбаченого цим Кодексом після фактичного затримання підозрюваного, під час вирішення питання про можливість застосування запобіжного заходу.

На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 40, 131, 132, 176-178, 182-184, 193, 194, 196 - 197, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Роз`яснити, що згідно ч. 6 ст. 193 КПК України, після затримання особи і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя, розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1