233 Справа № 233/5473/23
У Х В А Л А
про призначення судового розгляду
10 жовтня 2023 року м. Костянтинівка
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілої ОСОБА_4 ,
представника потерпілої ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Синяк, Вишгородського району, Київської області, українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не одруженого, військовослужбовця військової служби за призивом під час мобілізації на особливий період, номера обслуги 2 гранатометного відділення протитанкового взводу військової частини НОМЕР_1 , солдата, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 вересня 2023 року головуючим для розгляду кримінального провадження визначено ОСОБА_1 .
Ухвалою суду від 22 вересня 2023 року по вказаному кримінальному провадженню призначено підготовче судове засідання.
Прокурор у підготовчому судовому засіданні звернувся до суду з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 на 60 днів, зважаючи на те, що ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України станом на теперішній час не перестали існувати. Наполягав, що більш м`які заходи забезпечення кримінального провадження не будуть дієвими. Свою позицію обґрунтував тим, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років. Також вважав можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у закритому судовому засіданні, оскільки матеріали провадження містять інформацію щодо знаходження розташувань військовослужбовців ЗСУ в районі розосередження.
Потерпіла та її представник у підготовчому судовому засіданні вважали за можливе призначити справу до судового розгляду, підтримали клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу стосовно обвинуваченого, крім того просили прийняти цивільний позов потерпілої до спільного розгляду з кримінальним провадженням.
Обвинувачений в судовому засіданні щодо вирішення питань підготовчого судового засідання погодився з думкою захисника, не заперечував з приводу одночасного розгляду цивільного позову та кримінального провадження. Щодо клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не заперечував, додав що отримав клопотання затри дні до судового розгляду.
Захисник у підготовчому судовому засіданні не заперечував щодо можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у закритому судовому засіданні, будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, не заявив. Щодо клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою погодився з думкою обвинуваченого.
Суд, вислухавши учасників судового провадження та вивчивши клопотання прокурора та сторони захисту дійшов такого висновку.
З приводу призначення справи до розгляду та прийняття цивільного позову.
Під час підготовчого судового засідання угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст. 468-475 КПК України до суду не надійшло. Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Костянтинівському міськрайонному суду Донецької області.
Під час судового розгляду буде надаватись інформація щодо місця перебування військовослужбовців, їх розташування, а тому, наявні достатні підстави для призначення кримінального провадження до судового розгляду у закритому судовому засіданні.
Разом з цим, на електронну адресу суду від потерпілої надійшов цивільний позов до обвинуваченого. У підготовчому судовому засіданні потерпіла заявила клопотання про долучення до матеріалів справи та розгляд разом з кримінальним провадженням цивільного позову до ОСОБА_6 про відшкодування шкоди завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Вирішуючи зазначене питання суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 61 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.
За приписами ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Відповідно до ч. 2 ст. 347 КПК України судовий розгляд починається з оголошенням прокурором короткого викладу обвинувального акту.
З огляду на вказане, оскільки на даний час проводиться підготовче судове засідання, цивільний позов потерпілої ОСОБА_4 підлягає спільному розгляду з кримінальним провадженням.
Щодо питання про виклик свідків, експертів, спеціалісті, то суд вважає за необхідне вирішувати його на стадії судового розгляду після з`ясування обставин, які відомі або можуть бути відомі конкретному свідку і які мають значення для кримінального провадження.
Щодо клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу.
Солдат ОСОБА_6 , перебуваючи військовослужбовцем військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період та проходячи її на посаді номера обслуги 2 гранатометного відділення протитанкового взводу військової частини НОМЕР_1 , 12 липня 2023 року приблизно о 14 год. 30 хв. перебуваючи в місці тимчасової дислокації військової частини НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , під час вживання спиртних напоїв в приміщені літньої кухні, між ним та військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 солдатом ОСОБА_8 виник словесний конфлікт в під час якого у солдата ОСОБА_6 виник злочинний умисел направлений на умисне протиправне заподіяння смерті солдату ОСОБА_8 . З метою забезпечення умов для подальшої реалізації вказаного злочинного умислу солдат ОСОБА_6 пішов до кімнати в будинок, де знаходилась ввірена йому для службового користування зброя - АК-74 серійний номер НОМЕР_2 , яку він взяв та відніс до приміщення літньої кухні та поклав його на ліжко до настання слушної нагоди заподіяння смерті солдату ОСОБА_8 . Далі, в цей же день, приблизно о 16 годині 40 хвилин, солдат ОСОБА_6 та солдат ОСОБА_8 при зустрічі на подвір`ї вищевказаного домоволодіння, продовжили раніше виниклий словесний конфлікт, під час якого солдат ОСОБА_6 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, діючи з прямим умислом, реалізуючи раніше виниклий злочинний намір заподіяння смерті солдату ОСОБА_8 , повернувся до приміщення літньої кухні, взяв заздалегідь підготовлену для заподіяння смерті ввірену йому для службового користування зброю - АК-74 серійний номер НОМЕР_2 , зняв з запобіжника, перевів автомат в режим одиночного вогню, дослав патрон до патронника, вийшов на подвір`я вказаного домоволодіння, де з метою заподіяння смерті солдату ОСОБА_8 , який знаходився навпроти нього приблизно на відстані до чотирьох метрів, направив зброю у бік останнього та здійснив один одиночний постріл, внаслідок чого, куля влучила в область шиї, спричинивши останньому наскрізне вогнепальне, кульове поранення шиї з ушкодженням трахеї, правої лопатки, правої легені, які ускладнились розвитком гострої крововтрати правобічного гемотораксу, від якого він помер.
Ухвалою слідчого судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 14 липня 2023 року стосовно ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Ухвалою слідчого судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 08 вересня 2023 року стосовно ОСОБА_6 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 13 жовтня 2023 року включно.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих і свідків, тощо.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.
Ризик - це невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для суду подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний, обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Суд, не роблячи передчасних висновків, щодо вини обвинуваченого ОСОБА_6 у інкримінованому кримінальному правопорушенні, не даючи оцінки жодному доказу зібраному у справі, вважає за доцільне обрати останньому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:
- ризик переховування від суду, що підтверджується тим, що суворість покарання за вчинення особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, може бути визнане обвинуваченим ОСОБА_6 більш небезпечним, ніж втеча. У зв`язку з чим запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, не надасть повної можливості контролювати обвинуваченого та забезпечити повний та всебічний розгляд кримінального провадження у суді.
- незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні підтверджується тим, що з метою зміни пояснень свідків на свою користь обвинувачений може шляхом їх підкупу, погроз, вмовляння чи застосування насильства здійснити на них незаконний вплив. При цьому, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й в подальшому, на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх в судовому засіданні, зважаючи на встановлену процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні.
- вчинити інше кримінальне правопорушення, підтверджується тим, що обвинувачений що обвинувачений, розуміючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, наслідки та ризик втечі для нього може самовільно залишити місце служби, що утворює склад іншого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України. Крім того, незаконні дії щодо свідків можуть зумовити вчинення інших злочинів проти життя та здоров`я особи.
Оскільки обвинувачений є військовослужбовцем, з урахуванням положень ст. 4 Закону України «Про попереднє ув`язнення», Закону України «Про Військову службу правопорядку у Збройних Силах України», Порядку тримання засуджених, узятих під варту, заарештованих та затриманих військовослужбовців, тримання під вартою в ізоляторі тимчасового тримання повинно відбуватись на гауптвахті Військової служби правопорядку у Збройних Силах України.
Суд вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах гауптвахти відповідає особі обвинуваченого ОСОБА_6 , характеру та тяжкості кримінального правопорушення, що йому інкримінується, не дає можливості перешкоджати інтересам правосуддя, ухиленню від суду, а також відповідає практиці Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, забезпечення яких вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків переховування від суду, незаконного впливу на свідків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого ОСОБА_6 , судом на теперішній час не встановлено.
Більш м`який запобіжний захід, на переконання суду, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого і запобігти наявним у кримінальному провадженні ризикам. Суду не надано відомості щодо інших обставин, які б переважили ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Крім того, ризики, що існували на час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшились.
З огляду на вищевикладене, суд вважає, що клопотання прокурора є обґрунтованим і підлягає задоволенню.
Оскільки ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, суд, відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.
Що стосується клопотання прокурора щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слід зазначити наступне.
За приписами ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого засідання, суд за клопотанням учасників провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених у розділі ІІ цього кодексу.
Та обставина, що в клопотанні прокурора зазначено «продовжити» запобіжний захід у вигляді тримання ОСОБА_6 під вартою, а не «обрати» не може слугувати підставою для відмови у клопотанні прокурора, оскільки терміни «обрання запобіжного заходу» та «продовження запобіжного заходу» використовуються як синонімічні за своїм правовим значенням. Крім того, обрання є первинним при застосуванні запобіжного заходу, який обирається на певний строк, а продовження вторинна стадія, яка наступає, за певних умов, коли строк тримання під вартою закінчується.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 314-316, 177, 182, 183, 372, 395 КПК України, суд
Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у закритому судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Визнати ОСОБА_4 цивільним позивачем.
Визначити ОСОБА_6 цивільним відповідачем.
Копію позовної заяви надати відповідачу ОСОБА_6 .
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).
Встановити цивільному позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої-п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Встановити цивільному відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої-п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у цьому кримінальному провадженні, потерпілу, представника потерпілої, обвинуваченого та захисника.
Питання про виклик свідка ОСОБА_9 вирішити під час судового розгляду після з`ясування обставин, які відомі вказаному свідку і мають значення для кримінального провадження.
Задовольнити клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 строком на 60 діб до 08 грудня 2023 року включно.
Копію ухвали вручити обвинуваченому і направити начальнику гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 для організації виконання.
На ухвалу суду в частині обрання запобіжного заходу обвинуваченим, захисником, прокурором може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Суддя: ОСОБА_1