Провадження №1-кс/369/4051/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.12.2023 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0004893 від 01.12.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Києво-Святошинського районного суду надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0004893 від 01.12.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Свої вимоги мотивує тим, що СВ Бучанського районного управління Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004893 від 01.12.2023 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених, ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 30.11.2023 до ЧЧ ВП № 1 (м. Буча) надійшло повідомлення від лікаря відділенн інтенсивної терапії про те, що у відділенні інтенсивної терапії за адресою: Київська область, Бучанський район, м. Буча вул. Польова 19 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 без ознак насильницької смерті. (ІТС ІПНП 12050 від 01.12.2023).

02.12.2023 у період часу з 12 год. 00 хв. по 12 год. 50 хв. проведено огляд місця події в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 356788740 на праві приватної власності належить ОСОБА_5 , в ході якого виявлено:

- вирізи тканевої обшивки з дивана зі слідами рбк, які поміщені до картонної коробки;

- в кімнаті № 1 на поверхні м`якої подушки зеленого кольору та стінці дивану, виявлено сліди речовини бурого кольору, частини подушки за допомогою канцелярського ножа були вирізані та поміщені до картонної коробки та опечатано біркою.

- в кімнаті № 1 на дивані було виявлено та вилучено дві перчатки чорного кольору з невідомими нашаруваннями, поміщені до картонної коробки та опечатано біркою.

- в кімнаті № 2 на поверхні дивану, що по ліву сторону та на його боковій частині виявлено сліди речовини бурого кольору, частини поверхні дивана зі слідами РБК за допомогою канцелярського ножа були вирізані та поміщені до картонної коробки коричневого кольору та опечатано біркою;

- в кімнаті № 2 на шпалерах було виявлено сліди РБК, за допомогою канцелярського ножа були вирізані шматки шпалер та поміщені до паперового конверту.

Вищевказане вилучено до відділення поліції № 1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області за адресою: вул. Нове Шосе, 3 м. Буча Бучанського р-ну Київської області.

Постановою від 02.12.2023 вилучені речі визнано речовими доказами в кримінальному провадженні № 0004893 від 01.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Підставою накладення арешту вищевказаного майна відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України є те, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме: зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, а також містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Метою арешту майна відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України є збереження речових доказів, оскільки зазначене майно зберегло на собі сліди вчинення злочину, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. А також арешт на майно накладається для збереження майна у первинному стані для проведення відповідних експертиз, оскільки проведення таких експертиз вимагає збереження майна у первинному стані

На підставі вищевикладеного, слідчий просив накласти арешт на зазначені в клопотанні речі, які були вилучені 02.12.2023 у період часу з 12 год. 00 хв. по 12 год. 50 хв. проведено огляд місця події в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 356788740 на праві приватної власності належить ОСОБА_5 .

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вирізи тканевої обшивки з дивана зі слідами рбк, які поміщені до картонної коробки; в кімнаті № 1 на поверхні м`якої подушки зеленого кольору та стінці дивану, виявлено сліди речовини бурого кольору, частини подушки за допомогою канцелярського ножа були вирізані та поміщені до картонної коробки та опечатано біркою; в кімнаті № 1 на дивані було виявлено та вилучено дві перчатки чорного кольору з невідомими нашаруваннями, поміщені до картонної коробки та опечатано біркою; в кімнаті № 2 на поверхні дивану, що по ліву сторону та на його боковій частині виявлено сліди речовини бурого кольору, частини поверхні дивана зі слідами РБК за допомогою канцелярського ножа були вирізані та поміщені до картонної коробки коричневого кольору та опечатано біркою; в кімнаті № 2 на шпалерах було виявлено сліди РБК, за допомогою канцелярського ножа були вирізані шматки шпалер та поміщені до паперового конверту.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Наталія ПІНКЕВИЧ