Справа № 991/586/24
Провадження № 1-кс/991/595/24
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Київ скаргу голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

установив:

23.01.2024 до Вищого антикорупційного суду шляхом направлення через електронний кабінет Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи надійшла скарга голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за його заявою від 18.01.2024 за вих. № 18/01/2024-1.

І. Зміст скарги

18.01.2024 головою ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 на офіційну електронну пошту Національного антикорупційного бюро України () було направлено заяву про вчинення кримінального правопорушення.

На теперішній час, в порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості за вказаною заявою до ЄРДР не внесені, про початок досудового розслідування не повідомлено, витяг з ЄРДР не надано.

Відповідно до змісту скарги, в ході правозахисної діяльності ГО «НОН-СТОП» встановлено, що керівництво та посадові особи Головного управління НП в м. Києві, Київської міської прокуратури, Територіального управління БЕБ у м. Києві, УСР в місті Києві ДСР НП України, Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, Київської міської державної адміністрації, Дніпровської, Дарницької, Деснянської, Святошинської, Голосіївської, Оболонської, Печерської, Подільської, Солом`янської та Шевченківської районних в м. Києві державних адміністрацій, зловживаючи службовим становищем, перебуваючи у злочинній змові з іншими представниками правоохоронних органів, підконтрольними та афілійованими фізичними та юридичними особами, створили злочинну організовану групу та розробили злочинну схему, мета якої полягає: у відкритті та приховуванні діяльності незаконних гральних залів та автоматів у м. Києві, які шахрайським способом заволодівають грошовими коштами громадян, здійснюють діяльність без відповідних ліцензій; у отриманні та наданні неправомірної вигоди, легалізації грошових коштів, ухиленні від сплати податків. Кошти, отримані внаслідок незаконної діяльності нелегальних гральних залів та автоматів, виводяться за сприяння та через афілійовані платіжні системи, банки, криптообмінники, інші фінансові установи та спрямовуються за допомогою дроп-сервісів через підставні банківські картки на гаманці вигодонабувачів.

Такі дії, на думку скаржника, містять ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 203-2, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 255, ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 365-3, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

Враховуючи викладені обставини, голова Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_3 просив подану ним скаргу задовольнити та зобов`язати уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України внести відомості та почати досудове розслідування за його заявою від 18.01.2024 за вих. № 18/01/2024-1 про вчинення кримінального правопорушення.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, просив подану ним скаргу розглянути за його відсутності та зобов`язати уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України внести відомості до ЄРДР (п. 2, 3 прохальної частини скарги).

Від представника Національного бюро ОСОБА_4 на електронну пошту Вищого антикорупційного суду надійшли письмові заперечення на скаргу (Вх. № 3073/24 від 25.01.2024), в яких він просив у задоволенні скарги відмовити, справу розглянути за його відсутності, з врахуванням письмових пояснень. Зазначив, що подана ОСОБА_3 скарга є безпідставною та необґрунтованою. За результатами розгляду заяви ОСОБА_3 не встановлено достатніх правових підстав для внесення відомостей до ЄРДР, оскільки у заяві не викладено об`єктивних даних, які можуть свідчити про вчинення кримінальних корупційних та інших кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності детективів Національного бюро. Розгляд інших питань, порушених у заяві ОСОБА_3 , не належить до компетенції Національного антикорупційного бюро України.

Керуючись положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності скаржника ОСОБА_3 та представника органу, бездіяльність уповноваженої особи якого оскаржується, який надіслав свої заперечення на скаргу на електронну пошту суду, оскільки це не є перешкодою для розгляду поданої скарги.

ІІІ. Встановлені обставини, мотиви та оцінка слідчого судді

Дослідивши зміст скарги та долучені до неї матеріали, письмові заперечення представника Національного бюро, слідчий суддя дійшов висновку, що подана ОСОБА_3 скарга задоволенню не підлягає з огляду на такі обставини.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

Частиною 1 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Отже бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, настає після спливу 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення та отримання такої заяви слідчим.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у тісному взаємозв`язку з положеннями ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Офісом Генерального прокурора.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298). Згідно з пунктом 1 глави 1 розділу IІ цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Аналіз зазначених вище положень законодавства дає підстави вважати, що реєстрації в ЄРДР підлягають заяви чи повідомлення, в яких заявником порушено перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, тобто ініційовано здійснення дій, визначених КПК України.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) наголосив: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв зазначених вище.

Викладене дає підстави вважати, що внесенню до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатньо відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.

Відповідно бездіяльність, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Зі змісту заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 18.01.2024 за вих. № 18/01/2024-1 вбачається, що заявником порушувалось питання про необхідність внесення відомостей щодо дій керівництва та посадових осіб правоохоронних органів м. Києва, Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, Київської міської державної адміністрації, а також районних в м. Києві державних адміністрацій, які мають ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 203-2, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 255, ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 365-3, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України, які, зловживаючи службовим становищем, перебуваючи у злочинній змові з іншими представниками правоохоронних органів, підконтрольними та афілійованими фізичними та юридичними особами, створили злочинну організовану групу та розробили злочинну схему, мета якої полягає: у відкритті та приховуванні діяльності незаконних гральних залів та автоматів у м. Києві, які шахрайським способом заволодівають грошовими коштами громадян, здійснюють діяльність без відповідних ліцензій; у отриманні та наданні неправомірної вигоди, легалізації грошових коштів, ухиленні від сплати податків. Більш того, кошти, отримані внаслідок незаконної діяльності нелегальних гральних залів та автоматів, виводяться за сприяння та через афілійовані платіжні системи, банки, криптообмінники, інші фінансові установи та спрямовуються за допомогою дроп-сервісів через підставні банківські картки на гаманці вигодонабувачів.

Перевіряючи наявність підстав для зобов`язання уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України внести відомості про кримінальні правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 , слідчий суддя зазначає, що інформації, яка викладена останнім у скарзі, щодо обставин можливого вчинення кримінальних правопорушень не достатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування.

Також, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність у заяві про вчинення кримінального правопорушення конкретних відомостей, які могли б об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення зазначеними вище особами кримінальних правопорушень, про які у своїй скарзі зазначає ОСОБА_3 .

Викладена в заяві інформація щодо вчинення кримінальних правопорушень, зокрема керівництвом та посадовими особами правоохоронних органів м. Києва, Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, Київської міської державної адміністрації, а також районних в м. Києві державних адміністрацій та іншими особами, зазначеними у заяві ОСОБА_3 , не підтверджена жодними конкретними доводами та відомостями, а матеріали скарги не містять відповідного підтвердження події вчинення кримінальних правопорушень. Твердження заявника про вчинення кримінальних правопорушень є виключно його суб`єктивною думкою та має характер припущення, що не може свідчити про те, що існує ймовірність вчинення кримінальних правопорушень і що описані в заяві факти потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Посилання скаржника ОСОБА_3 на вчинення зазначеними вище особами кримінальних правопорушень, без інших даних, які можуть підтвердити його твердження, не є безумовною підставою для висновку про необхідність внесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 306, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

У задоволенні скарги голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1