провадження №: 1-кс/752/9612/23
У Х В А Л А

про арешт майна

24.11.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000273, відомості щодо якого внесені 05.09.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді звернувся прокурор із вказаним клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно, яке вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: предмети схожі на бойові припаси у кількості 23 (двадцяти трьох) штук, серед яких, 7 (сім) штук із позначенням «7.62х39 Tulammo», 14 (чотирнадцять) штук із позначенням «7.62х39 WOLF», 1 (одна) штука із позначенням «7.62х39 ARSENAL USA» та 1 (одна) штука із позначенням «7.62х39»; мобільний телефон марки Samsung моделі Galaxy M52 5G, серійний номер НОМЕР_1 , ІМЕІ1: НОМЕР_2 ІМЕІ2: НОМЕР_3 в якому розташована сім-карта мобільного оператора Vodafone з номером телефону НОМЕР_4 , із забороною будь-кому і будь-яким чином користуватись та розпоряджатись вищевказаним майном.

Прокурор обґрунтовує клопотання тим, що Київською міською прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000273, відомості щодо якого внесені 05.09.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що підконтрольні екскерівнику Служби автодоріг в Івано-Франківській області ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , комерційні структури ТОВ «ПМК-22» (, м. Івано-Франківськ), ТОВ «ТРАНС-ДОЛ» (, м. Івано-Франківськ), ФОП ОСОБА_6 (код ЄДРПОУ НОМЕР_5 ) за можливого сприяння посадовців Івано-Франківської державної обласної адміністрації заволодівають бюджетними коштами під час виконання робіт з будівництва автодоріг в Івано-Франківській області шляхом неякісного виконання робіт, закупівлі неякісних будівельних матеріалів та завищення обсягів та використаних матеріалів.

Так, за результатами публічних закупівель зазначені суб`єкти господарювання уклали контракти на будівництво автодоріг в Івано-Франківській області з ДП «Дороги Прикарпаття» (), Міське комунальне підприємство (), Загвіздянська сільська рада (),Управління благоустрою та інфраструктури Долинської міської ради (), Брошнів-Осадська селищна рада Калуського району Івано-Франківської області (), Вигодська селищна рада (), Спаська сільська рада Калуського району Івано-Франківської області () на суму понад 40 млн грн.

Крім того, за результатом аналізу фінансово-господарської діяльності встановлено, що за 2021-2023 роки державні установи Івано-Франківської області перерахували на реквізити ТОВ «ПМК-22» за «експлуатаційне утримання автомобільних доріг» понад 43 млн грн, в той же час ТОВ «ПМК-22» здійснило перерахування вказаної суми майже в повному обсязі на реквізити пов`язаних комерційних структур ТОВ «КОМФОРТ-ВЕСТ» (), ТОВ «ПРОСПЕКТ ГРУП» (), ТОВ «БУДТЕХТРАНС ІФ» (), ТОВ «ПМК-88» (), які в подальшому шляхом здійснення безтоварних операцій перерахували частину вказаних коштів компаніям з ознаками фіктивності.

Зокрема, ТОВ «ПМК-22» здійснило перерахування майже 39 млн грн на реквізити підконтрольної ТОВ «КОМФОРТ-ВЕСТ» () за «суміші асфальтобетонні дрібнозернисті», на ФОП « ОСОБА_7 » (ІПН НОМЕР_6 ) 2,8 млн грн за «експлуатаційне утримання автодоріг», на ТОВ «ПМК-88» - 1,5 млн грн за «щебінь фр. 20-40», на ТОВ «ПРОСПЕКТ ГРУП» - 1,1 млн грн за «бруківка «Римський камінь», ТОВ «БУДТЕХТРАНС ІФ» - 0,8 млн грн за «транспортні послуги».

Слід зазначити, що ТОВ «ПМК-22», ТОВ «КОМФОРТ-ВЕСТ», ТОВ «ПРОСПЕКТ ГРУП», ТОВ «БУДТЕХТРАНС ІФ», ТОВ «ПМК-88» надають податкову звітність з однакових ір-адрес: НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , не мають виробничих та складських приміщень та штату співробітників, що може свідчити про фіктивність фінансово-господарських операцій з метою обготівкування отриманих коштів від державних установ.

В свою чергу встановлено, що ТОВ «КОМФОРТ-ВЕСТ» () з метою обготівкування бюджетних коштів відображає придбання товарів у контрагентів з ознаками ризиковості, які зареєстровані в Києві та Київській області ТОВ «ЄВРОКОМ КОМПОНЕНТС» (), ТОВ «ЕНКІБУД» (), ТОВ «КОМПАНІЯ «АЛЬЯНС НАФТА ТРЕЙД» (), ТОВ «КРЕДМАШ СЕРВІС» (), ТОВ «ШКИПЕР БУД» () що не підтверджуються придбанням транспортних послуг, сплат за комунальні послуги, послуги охорони складських приміщень, вбачається невідповідність кількості придбаної та реалізованої продукції. Вказане свідчить про відсутність здійснення поставок на державні та комунальні підприємства товарів належної якості, чи в повному обсязі.

Окрім того, у ході розслідування проведено огляд інтернет ресурсів, зокрема відео на якому відображені наслідки дощу в м. Долина Івано-Франківської області, після якого щойно укладене дорожнє покриття було розмито та зруйновано, демонструється заасфальтовані зливні канави, які зроблені неналежним чином, з невідповідною пропускною спроможністю та нахилом, відображено неналежне оформлення каналізаційних люків та інше.

Вказане може свідчити на використанні неякісних матеріалів, неякісному проведенні ремонтних робіт внаслідок чого вказані суб`єкти господарювання здійснюють заволодіння бюджетними коштами.

Так, 22.11.2023 в період часу з 07 год. 02 хв. по 09 год. 54 хв. проведено обшук на підставі ухвали Голосіївського районного суду м. Києва від 20.11.2023, за адресою: Івано-Франківська область, Калуський р-н., с. Тяпче, вул. Незалежності, буд. 1 в ході якого виявлено та вилучено вищевказане майно.

Разом з цим, постановою слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 23.11.2023 вищевказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000273.

Враховуючи вищевикладене, вказані речі мають значення речових доказів у вказаному кримінальному провадженні, з метою забезпечення їх збереження та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, перетворення, відчуження, у зв`язку з цим, прокурор просить задовольнити вказане клопотання.

В судове засідання прокурор не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. До початку розгляду вказаного клопотання подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. При цьому, з метою недопущення приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення вищевказаного майна, а також його незаконного відчуження, просив розглянути вказане клопотання без виклику власника майна або його представника.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Положеннями ч. 1 ст. 107 КПК України визначено, що рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію.

Враховуючи вищевказані положення КПК України, слідчий суддя вважає за можливо розглянути клопотання за відсутності прокурора, власника майна та його представника та без фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Слідчий суддя, вивчивши вказане клопотання та додані до нього документи, вважає необхідним задовольнити клопотання, виходячи з наступного.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 20.11.2023 року надано дозвіл на проведення обшуку приміщення, за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 (на праві власності належить ОСОБА_9 ).

Одночасно з цим, слід зазначити, що під час внесення клопотання про проведення обшуку та надання дозволу на проведення обшуку, як прокурором, так і слідчим суддею заздалегідь не може бути встановлено які саме речі та документи необхідно вилучити з метою встановлення обставин вчиненого кримінального правопорушення.

Під час проведення обшуку 22.11.2023 за вищевказаною адресою, у відповідності до ст.ст. 223, 235 КПК України, виявлено та вилучено вищевказане майно, яке зазначено у протоколі обшуку.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, а також одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду, що передбачено ч. 2 ст. 168 КПК України.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст.235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як вбачається із матеріалів клопотання, прокурор подав до суду вказане клопотання про арешт майна 23.11.2023, що підтверджується відміткою на поданому клопотанні.

Частиною 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

Постановою слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 23.11.2023 вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000273.

Положеннями ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що вилучені речі за вищевказаною адресою, відповідають вимогам ч. 1 ст. 98 КПК України і у встановленому закону порядку, визнані речовими доказами.

У відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, при вирішенні питання про арешт майна враховує правові підстави для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданнями кримінального провадження, а також наслідки арешту майна.

Слідчий суддя, у відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна враховує правові підстави для арешту майна, а саме те, що вказане майно є об`єктом кримінального провадження та визнане речовим доказом, наявність суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, а тому вважає необхідним накласти арешт на вищевказані речі та документи.

Крім того, прокурором обґрунтовано клопотання про накладення певних заборон на вищевказане майно.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя, враховуючи наявність достатніх даних, які вказують на наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, обставин вчинення кримінального правопорушення, наслідків, правових підстав для накладення арешту, вважає необхідним застосувати заборону будь-кому і будь-яким чином користуватись та розпоряджатись вищевказаними речами, оскільки не вжиття вказаних заходів може призвести до непередбачених наслідків, у тому числі до приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення вищевказаного майна, а також його незаконного відчуження.

З огляду на викладене та враховуючи наявність даних про достатність доказів, що вказують на наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, слідчий суддя приходить до висновку, що у ході досудового розслідування виникла обґрунтована необхідність у накладенні арешту на вищевказане майно, із застосуванням вказаних заборон, у зв`язку із цим, клопотання прокурора про арешт майна підлягає задоволенню, до скасування арешту у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст. 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ

Клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: предмети схожі на бойові припаси у кількості 23 (двадцяти трьох) штук, серед яких, 7 (сім) штук із позначенням «7.62х39 Tulammo», 14 (чотирнадцять) штук із позначенням «7.62х39 WOLF», 1 (одна) штука із позначенням «7.62х39 ARSENAL USA» та 1 (одна) штука із позначенням «7.62х39»; мобільний телефон марки Samsung моделі Galaxy M52 5G, серійний номер НОМЕР_1 , ІМЕІ1: НОМЕР_2 ІМЕІ2: НОМЕР_3 в якому розташована сім-карта мобільного оператора Vodafone з номером телефону НОМЕР_4 , із забороною будь-кому і будь-яким чином користуватись та розпоряджатись вищевказаним майном.

Ухвала виконується негайно слідчим та прокурором.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1