У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2023 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчої ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Подільського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Поідльського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001737 від 22.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Поідльського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001737 від 22.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

В обгрунтування клопотання, слідчий посилається на те, що невідома особа шахрайським шляхом, в умовах воєнного стану, під приводом продажу автомобілів через інтернет - платформу OLX.ua, заволоділа грошовими коштами гр. ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , які були перераховані на карту № НОМЕР_1 .

В ході оперативного супроводження кримінального провадження, співробітниками ВКП Подільського УП ГУНП у м. Києві та УПК в місті Києві ДКП НП України в результаті проведення оперативно-розшукових заходів встановлено, що безпосередньо до вчинення даного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1

Так, слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві на підставі ухвали Подільського районного суду міста Києва, у період час у з 07 год 06 хв по 07 год 57 хв 26.09.2023 проведено обшук за місцем мешкання гр. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого крім іншого виявлено та вилучено: особисті грошові кошти ОСОБА_8 3 (три) купюри номіналом 1000 гривень, 7 (сім) купюр номіналом 500 гривень, поміщено до сейф-пакету №WAR 0039750

У органу досудового слідства є підстави вважати, що вказані грошові кошти, які вилучено в ході проведення обшуку, за адресою: АДРЕСА_2 можуть бути предметами вчинення протиправного діяння та мають суттєве значення для даного провадження й нададуть можливість стороні обвинувачення довести факт вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_8 .

Таким чином, оскільки особисті грошові кошти ОСОБА_8 3 (три) купюри номіналом 1000 гривень, 7 (сім) купюр номіналом 500 гривень відповідають критеріям, вказаним у ст. 98 КПК України, так як були використані як знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди, просить клопотання задовольнити та накласти арешт на вказане вище майно.

В судовому засіданні слідча просила суд клопотання задовольнити з підтсав, у ньому наведених.

Слідчий суддя, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна визнав за можливе розгляд клопотання проводити без повідомлення власника майна.

Дослідивши клопотання про арешт майна та матеріали кримінального провадження на його обґрунтування, заслухавши думку сторін, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

За вимогами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10, ч. 11 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Як встановлено слідчим суддею, Подільською окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0001737 від 22.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

26.09.2023 на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду міста Києва №758/11335/23, проведено обшук за місцем мешкання гр. ОСОБА_8 та в ході якого, серед іншого, виявлено та вилучено: особисті грошові кошти ОСОБА_8 3 (три) купюри номіналом 1000 гривень, 7 (сім) купюр номіналом 500 гривень, поміщено до сейф-пакету №WAR 0039750.

Вказане майно, що було вилучено під час проведення обшуку за місцем мешкання гр. ОСОБА_8 , постановою слідчого ОСОБА_4 від 26.09.2023, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

З матеріалів долучених до клопотання вбачається, що таке майно може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, також є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

З огляду на положення ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що в органу досудового розслідування є всі підстави вважати, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на вказане вище майно може призвести до зникнення, втрати, пошкодження чи передачі вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а тому незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, у зв`язку з чим накладення арешту на вказане майно є необхідною умовою досягнення дієвості кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі наведеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для накладення арешту на вказане майно.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 172-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Поідльського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001737 від 22.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуку 26.09.2023 за місцем проживання ОСОБА_8 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: особисті грошові кошти ОСОБА_8 3 (три) купюри номіналом 1000 гривень, 7 (сім) купюр номіналом 500 гривень, які поміщено до сейф-пакету №WAR 0039750.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Леся БУДЗАН