Провадження №11-сс/801/692/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2023 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі

головуючого-судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

секретаря ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

підозрюваного в режимі відеоконференції ОСОБА_7

захисника підозрюваного адвоката

в режимі відеоконференції ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 04 грудня 2023 року про продовження заходу забезпечення кримінального провадження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця, села Ходаки Барського району Вінницької області, проживаючого по АДРЕСА_1 , громадянина України, одруженого, не працюючого, відповідно до ст. 89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,-

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

Згідно матеріалів кримінального провадження №0000116 внесеного до ЄРДР 14.09.2022 ОСОБА_7 оголошено підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, а саме у незаконному виготовленні та зберіганні з метою збуту психотропних речовин, вчиненому повторно, організованою групою.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 04 грудня 2023 року задоволено клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 та продовжено підозрюваному ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 10 січня 2024 року включно.

Мотивуючи прийняте рішення слідчий суддя зазначив, що в судовому засіданні прокурором доведено обґрунтованість підозри та продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які були враховані під час застосування запобіжного заходу, та при цьому на переконання слідчого судді застосування менш суворих запобіжних заходів не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних рішень. Також з огляду на положення п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя вважав за неможливе визначити заставу.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, що її подала.

В апеляційній скарзі захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 ставиться питання про скасування ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 04 грудня 2023 року. Просить винести своє рішення, яким змінити підозрюваному запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт, або визначити заставу в розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, як альтернативу запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала слідчого судді є незаконна, винесена з невідповідністю висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадженні, прокурором під час судового розгляду не доведені обставини для обрання найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з метою запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, оскільки підозрюваний ОСОБА_7 має міцні соціальні зв`язки, перебуває в офіційно зареєстрованому шлюбі, має батька похилого віку, за яким здійснює догляд за відсутності інших осіб, дружина має рад захворювань та також здійснює догляд за своєю матір`ю. Також на переконання захисника оголошена підозра не обґрунтована належними доказами.

Позиції учасників судового провадження.

Прокурор ОСОБА_6 заперечив проти задоволення апеляційної скарги захисника, вважаючи ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою.

Підозрюваний ОСОБА_7 та його захисник адвокат ОСОБА_8 підтримали доводи апеляційної скарги з підстав викладених в ній та просили задовольнити її в повному об`ємі.

Мотиви суду.

Заслухавши доповідача, виступи учасників провадження, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга захисника підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Висновки слідчого судді про необхідність продовження щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не є обґрунтованими.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів слідства та суду, знищення чи спотворення речей чи документів, незаконного впливу на інших осіб, перешкоджання кримінальному провадженню, вчиненню інших правопорушень. Підставою ж застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити вищезазначені дії.

В жодному випадку запобіжний захід не може розцінюватись, як покарання за вчинене діяння.

Стосовно обґрунтованості підозри, суд зазначає, що в кримінальному процесуальному розумінні існує відмінність між обґрунтованістю та доведеністю висунутої підозри, в тому числі на підставі достатніх, допустимих та достовірних доказів.

Так, у справі «Кавала проти Туреччини» (заява 28749/18, рішення від 10.12.2019) Європейський Суд з прав людини констатував, що не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.

Разом із тим, "обґрунтованість" підозри, на якій засновується арешт, є важливою частиною гарантії, встановленої у п.1(с) ст.5. Слова "обґрунтована підозра" означають наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано "розумним", залежить від усіх обставин. Відповідно, оцінюючи обґрунтованість підозри, необхідно встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої п.1(с) ст.5. Отже, повинні існувати факти чи відомості про те, що заарештовану особу обґрунтовано підозрюють у вчиненні передбачуваного злочину.

Термін "обґрунтованість" також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень".

Зі змісту ж оголошеної підозри в достатній мірі можна дійти висновку, що ОСОБА_7 може бути причетний до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до особливо тяжкого злочину.

Стосовно ж наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважав доведеним продовження ризиків переховування від органів досудового розслідування та суду, а також незаконного впливу на свідків та перешкоджання кримінальному провадженні.

Проте суд апеляційної інстанції наголошує, що можливе призначення в майбутньому кримінального покарання, навіть у виді позбавлення волі, яке належить відбувати реально в місцях несвободи, не може бути об`єктивною підставою вважати доведеним, що підозрюваним буть вчинятись спроби ухилятись від органів досудового розслідування чи суду. Таким чином суд вважає недоведеним ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Окрім наведеного, за приписами ст. 187 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого.

Як убачається з оскаржуваної ухвали, зазначені положення слідчим суддею не враховано.

З матеріалів судового провадження убачається, що 30.11.2023 керівником Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_10 винесено постанову про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000116 до трьох місяців, тобто до 10.01.2024. Із зазначеної постанови убачається, що підставою продовження строку досудового розслідування є неможливість його завершення у двомісячний строк через необхідність проведення слідчих та процесуальних дій отримання висновків судових експертиз, повідомлення підозрюваним про зміну раніше повідомленої підозри, здійснення відкриття матеріалів провадження та складання обвинувального акту.

Із зазначеного випливає, що досудовим слідством на даному етапі завершено встановлення та допит свідків, здійснено вилучення усіх доказів, в тому числі речових. Такі обставини вказують на те, що ризики впливу підозрюваним на свідків та вчинення ним дій, направлених на перешкоджання кримінальному провадженню на даному етапі вже відпали.

Натомість необхідно врахувати, що ОСОБА_7 є особою, яка немає судимості, має сім`ю, до затримання працював, має на утриманні батька похилого віку, який хворіє та при цьому підозрюваний є єдиним, хто здійснює догляд, оскільки його брат та мати померли. Окрім того ОСОБА_7 одружений, проживає у шлюбі, що свідчить про міцність соціальних зв`язків.

Таким чином з урахуванням обставин вчинення кримінального правопорушення, за яким особі оголошено підозру, наявності ризику, передбаченого ст.177 КПК України, а також даних про особу підозрюваного, на переконання апеляційного суду до відсутні підстави для продовження виняткового запобіжного заходу, яким є тримання під вартою, натомість належним і достатнім запобіжним заходом, який забезпечить виконання ним покладених обов`язків, може бути цілодобовий домашній арешт.

Також з метою забезпечення кримінального провадження суд вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 04 грудня 2023 року про продовження заходу забезпечення кримінального провадження запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України скасувати.

Відмовити у задоволенні клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 про продовження заходу забезпечення кримінального провадження запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 .

Змінити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт за місцем проживання в АДРЕСА_1 , в межах строку досудового розслідування до 10 січня 2024 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_7 обов`язки:

-прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання чи роботи;

-утриматися від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт для виїзду за кордон;

-носити електронний засіб контролю.

Копію ухвали для виконання надіслати органу поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч. 4 ст. 532 КПК України судове рішення суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення.

Судді: