Справа № 201/867/24
Провадження № 1-кс/201/308/2024
24 січня 2024 року м. Дніпро
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дніпропетровська, громадянки України, яка має вищу освіту, не заміжня, на утриманні перебуває дитина ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України,
В судовому засіданні приймали участь:
- підозрювана ОСОБА_4
Короткий виклад клопотання.
Враховуючи наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, прокурор просив застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб із визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб із покладанням, у разі внесення застави, певних обов`язків.
Прокурор зі слідчим підтримали клопотання з підстав, зазначених у ньому, просили задовольнити.
Підозрювана ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечила, повідомила, що приймала участь у трьох інкримінованих їй епізодах, по яким визнає себе винною, просила застосувати їй домашній арешт.
Встановлені слідчим суддею обставини.
Вислухавши учасників судового процесу, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Досудовим розслідуванням встановлено, що приблизно у грудні 2022 року, більш точний час під час досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_7 реалізуючи свій спільний єдиний умисел разом із ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , завчасно розподіливши ролі у вчиненні кримінальних правопорушень, з метою незаконного заволодіння грошовими коштами вчинили ряд злочинів проти власності за наступних обставин.
Так, ОСОБА_7 протягом грудня 2022 року - серпня 2023 реалізовуючи свій злочинний, протиправний умисел, переслідуючи корисливий мотив, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання,організував незаконну діяльність щодо пошуку ОСОБА_4 підставних осіб з метою укладання страхових договорів із банками. В подальшому лікарем ОСОБА_7 , відповідно до його завчасно узгодженої ролі у вчиненні кримінального правопорушення, констатовано страховий випадок (хворобу) та ОСОБА_4 , відповідно спільного злочинного умислу, за допомогою додатку «Приват24» та використання даних осіб, які отримані шляхом обману, підтверджено та заповнено відповідні електронні відомості для отримання страхових виплат у зв`язку із страховим випадком.
1)Так, ОСОБА_4 у грудні 2022 року, більш точну дату та час під час досудового розслідування не встановлено, за попередньою змовою із ОСОБА_7 , реалізуючи єдиний спільний злочинний умисел направлений на заволодіння грошових коштів ПАТ «Страхова компанія «Уніка» діючи шляхом обману, підшукала особу ОСОБА_9 та , перебуваючи по вул.Гоголя у місті Дніпро біля будинку №5, отримала доступ до електронного кабінету ОСОБА_9 у системі «Приват24». 14.12.2022 ОСОБА_4 складено електронний поліс із ПАТ «Страхова компанія «Уніка» на ім`я ОСОБА_9 на страхову суму 100000 гривень через систему «Приват24», доступ до якої отримано завчасно шляхом обману. Продовжуючи вчинення кримінального правопорушення, з метою отримання грошових коштів ПАТ «Страхова компанія «Уніка» діючи шляхом обману, реалізуючи єдиний спільний злочинний умисел із ОСОБА_4 ,ФОП ОСОБА_7 -лікарем загальної практики - сімейним лікарем 20.01.2023, більш точний час під час досудового розслідування не встановлено, складено фіктивну виписку із медичної карти стаціонарного хворого ОСОБА_9 №53/49 щодо діагнозу Гострого інфаркту міокарда з наявністю патологічного зубця Q (I 21.0за МКХ 10).
Продовжуючи єдиний спільний злочинний умисел із ОСОБА_7 , з метою доведення свого злочинного умислу до кінця та отримання грошових коштів ПАТ «Страхова компанія «Уніка», діючи шляхом обману, ОСОБА_4 21.01.2023, більш точний час під час досудового розслідування не встановлено, у додатку «Приват24», достовірно знаючи щодо фіктивності діагнозу ОСОБА_9 та маючи доступ до даних додатку «Приват24», направлено заявку на отримання грошових коштів за страховий випадок відповідно до фіктивного діагнозу встановленого заздалегідь лікарем ОСОБА_7 .
Так, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 виконавши усі дії, які останні вважали за необхідне для доведення злочину до кінця, не змогли його закінчити з причин, що не залежали від їх волі, оскільки їх дії зупинені працівниками ПАТ «Страхова компанія «Уніка».
Умисні дії ОСОБА_4 виразились у закінченому замаху на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), за попередньою змовою групою осіб та кваліфіковані за ч.2 ст.15, ч.2 ст.190 КК України
2)Крім того, ОСОБА_4 21.04.2023, більш точний час під час досудового розслідування не встановлено, за попередньою змовою із ОСОБА_7 , реалізуючи єдиний спільний злочинний умисел направлений на заволодіння грошових коштів ПАТ «Страхова компанія «Уніка» шляхом обману, діючи повторно, підшукала особу ОСОБА_10 та , перебуваючи по вул. Левка Лук`яненка у місті Дніпро біля будинку №14, отримала доступ до електронного кабінету ОСОБА_10 у системі «Приват24».21.04.2023, більш точний час під час досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 , складено електронний поліс №DNH0H1-233K23T із ПАТ «Страхова компанія «Уніка» на ім`я ОСОБА_10 через систему «Приват24», доступ до якого ОСОБА_4 отримано завчасно та шляхом обману. Продовжуючи вчинення кримінального правопорушення, з метою отримання грошових коштів ПАТ «Страхова компанія «Уніка» діючи шляхом обману, реалізуючи єдиний спільний злочинний умисел із ОСОБА_4 ,ФОП ОСОБА_7 -лікарем загальної практики - сімейним лікарем у червні 2023 року, більш точний час та дату під час досудового розслідування не встановлено, складено фіктивну виписку із медичної карти стаціонарного хворого ОСОБА_10 щодо діагнозу Інфекційний моноклеоз.
Продовжуючи єдиний спільний умисел із ОСОБА_7 , діючи повторно, з метою доведення свого злочинного умислу до кінця та отримання грошових коштів ПАТ «Страхова компанія «Уніка» діючи шляхом обману, ОСОБА_4 08.06.2023, більш точний час під час досудового розслідування не встановлено, у додатку «Приват24», достовірно знаючи щодо фіктивності діагнозу ОСОБА_10 та маючи доступ до даних додатку «Приват24», направлено заявку на отримання грошових коштів за страховий випадок, відповідно до фіктивного діагнозу встановленого заздалегідь лікарем ОСОБА_7 .
В подальшому, в кінці серпня 2023 року, більш точний час та дату під час досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 отримано грошову виплату у сумі 20 000 грн. за страховий випадок згідно електронного полісу №DNH0H1-233K23T із ПАТ «Страхова компанія «Уніка» на ім`я ОСОБА_10 , якою ОСОБА_7 та ОСОБА_4 розпорядились на власний розсуд чим спричинили майнову шкоду ПАТ «Страхова компанія «Уніка» у сумі 20 000 гривень.
Умисні дії ОСОБА_4 виразились заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб та кваліфіковані за ч.2 ст.190 КК України.
3) Продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_4 21.04.2023 року, більш точний час під час досудового розслідування не встановлено, за попередньою змовою із ОСОБА_7 , реалізуючи єдиний спільний злочинний умисел направлений на заволодіння грошових коштів ПАТ «Страхова компанія «Уніка» діючи шляхом обману, повторно, підшукала особу ОСОБА_11 та, перебуваючи по АДРЕСА_2 , отримала доступ до електронного кабінету ОСОБА_11 у системі «Приват24». 21.04.2023, більш точний час під час досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 складено електронний поліс №DNH0H1-233K2ЕВ із ПАТ «Страхова компанія «Уніка» на ім`я ОСОБА_11 через систему «Приват24», доступ до якої отримано завчасно та шляхом обману. Продовжуючи вчинення кримінального правопорушення, з метою отримання грошових коштів ПАТ «Страхова компанія «Уніка» діючи шляхом обману, повторно, реалізуючи єдиний спільний злочинний умисел із ОСОБА_4 ,ФОП ОСОБА_7 -лікарем загальної практики - сімейним лікарем у червні 2023 року, більш точний час та дату під час досудового розслідування не встановлено, складено фіктивну виписку із медичної карти стаціонарного хворого ОСОБА_11 щодо діагнозу Інфекційний моноклеоз.
Умисні дії ОСОБА_4 виразились заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб та кваліфіковані за ч.2 ст.190 КК України.
4) Крім того, ОСОБА_7 , реалізуючи свій спільний єдиний умисел разом із ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , завчасно розподіливши ролі у вчиненні кримінальних правопорушень, з метою незаконного заволодіння бюджетними коштами шляхом обману, повторно, з грудня 2022 по серпень 2023 року організовано злочинну діяльність через програму реімбурсації «Доступні ліки» з використанням електронно-обчислювальної техніки.
Відповідно до «Порядку функціонування електронної системи охорони здоров`я», електронна медична інформаційна система-ehealth- це інформаційно-комунікаційна система, яка дає змогу автоматизувати роботу суб`єктів господарювання у сфері охорони здоров`я, створювати, переглядати, обмінюватися інформацією в електронній формі, в тому числі з центральною базою даних (у разі підключення). До її складу входять центральна база даних та електронні медичні інформаційні системи, між якими забезпечено автоматизований обмін інформацією, даними та документами через відкритий програмний інтерфейс (АРI).
В свою чергу, центральна база даних включає в себе Реєстр пацієнтів, Реєстр декларацій про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу, що містить інформацію про декларації, Реєстр суб`єктів господарювання у сфері охорони здоров`я, що містить інформацію про заклади охорони здоров`я, фізичних осіб - підприємців, які мають ліцензію на провадження господарської діяльності з медичної практики, та лабораторії, які уклали або мають намір подати заяву про укладення договору за програмою медичних гарантій або залучені надавачами медичних послуг до надання медичних послуг (далі - суб`єкти господарювання у сфері охорони здоров`я), Реєстр медичних спеціалістів, що містить інформацію про осіб, які здобули освіту у сфері охорони здоров`я (далі - медичні спеціалісти), Реєстр медичних працівників, що містить інформацію про професійно підготовлених осіб, які відповідно до законодавства мають право здійснювати медичне обслуговування (далі - медичні працівники), Реєстр договорів про медичне обслуговування населення, що містить інформацію про договори про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій, укладені з НСЗУ, Реєстр договорів про реімбурсацію, що містить інформацію про договори про реімбурсацію за програмою медичних гарантій, укладені з НСЗУ, Реєстр медичних записів, записів про направлення та рецептів, Реєстр медичних висновків, Національний реєстр донорів крові та компонентів крові, а також осіб, яким заборонено виконувати донорську функцію, в електронній системі охорони здоров`я, інші реєстри, набір даних в яких визначається НСЗУ. Розпорядники реєстрів та володільці їх відомостей, перелік відомостей, що вноситься до них, а також порядок їх ведення затверджуються МОЗ.
Крім цього, доступ до інформації у центральній базі даних здійснюється через електронні кабінети медичних працівників, якими є персоніфіковані веб-сторінка або інтерфейс, за допомогою яких користувач відповідно до його прав доступу має можливість створювати, переглядати, обмінюватися інформацією та документами в електронній системі охорони здоров`я відповідно до цього Порядку.
Так, 21.04.2023 приблизно об 11.10, реалізуючи єдиний спільний злочинний умисел щодо заволодіння бюджетний коштів шляхом обману, діючи повторно та із використанням електронно-обчислювальної техніки, відповідно до завчасно розподілених ролей ОСОБА_4 та ОСОБА_7 запропоновано ОСОБА_12 , представнику аптечного закладу, який зареєстрований в Електронній Системі Охорони Здоров`я (ЕСОЗ) та уклав договір із НСЗУ про участь у відповідній програмі реімбурсації та може погасити (отоварити) електронний рецепт, використовуючи функціонал Hels- ТОВ «Лінафарм», в аптеці № 2 по вул. Молодогвардійська,45 у місті Дніпро, на умовах співпраці придбати ліки за фіктивними рецептами, відповідно до програми реімбурсації «Доступні ліки» із подальшим відшкодуванням від держави вартості відповідних ліків та розподілом отриманих державних коштів між учасниками кримінального правопорушення.
На виконання вимог п.п. 31-40 «Порядку функціонування електронної системи охорони здоров`я», для здійснення своїх безпосередніх обов`язків ОСОБА_7 завчасно пройшов процес реєстрації в електронній системі охорони здоров`я та відповідних Реєстрах, за типом працівника «Лікар». Після реєстрації в електронній системі охорони здоров`я, ОСОБА_7 , як особа яка має доступ до центральної бази даних, отримав наступні права медичного працівника:
1) за зверненням пацієнта (його законного представника) реєструвати пацієнта у Реєстрі пацієнтів, подавати заяви про внесення змін та доповнень до відомостей про нього у Реєстрі пацієнтів;
2) вносити до центральної бази даних електронний примірник декларації, підписаної пацієнтом (його законним представником) у паперовій формі, відповідно до Порядку вибору лікаря, який надає первинну медичну допомогу, затвердженого МОЗ
3) створювати, вносити до центральної бази даних відомості про рецепти, направлення, інші медичні записи, переглядати та подавати заяви про внесення змін та доповнень до документів та інформації, внесених ним до центральної бази даних;
4) подавати запити та отримувати доступ до даних про пацієнта, що міститься у центральній базі даних, у цілях охорони здоров`я, встановлення медичного діагнозу, забезпечення лікування або надання медичних послуг, функціонування електронної системи охорони здоров`я, якщо на такого медичного працівника покладено обов`язки щодо забезпечення захисту персональних даних та поширюється дія законодавства про лікарську таємницю у разі надання пацієнтом (його законним представником) на це згоди або без такої згоди у випадках, передбачених законом.
Таким чином, ОСОБА_7 , діючи як лікар загальної практики сімейної медицини , умисно, протиправно,згідно до відведеної ролі, шляхом використання своїх повноважень, за попередньою змовою із ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 03.06.2023, 05.06.2023, 07.06.2023, 08.06.2023, 10.06.2023 разом із ОСОБА_8 , здійснили вхід до електронної системи охорони здоров`я та відповідних Реєстрів як лікар загальної практики сімейної медицини, із використанням свого цифрового підпису, пройшовши автентифікацію, здійснили вхід до свого електронного кабінету, отримавши доступ до відомостей про пацієнтів, із якими у ОСОБА_7 укладена декларація про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу, та із використанням своїх прав медичного працівника, створили 93 електронні рецепти відповідно переліку ліків за програмою реімбурсації «Доступні ліки» для пацієнтів, достовірно знаючи про те, що вказані особи за отриманням медичної допомоги до ОСОБА_7 не звертались.
Після чого, ОСОБА_8 , умисно, протиправно,згідно до відведеної ролі, за попередньою змовою із ОСОБА_7 , ОСОБА_4 02.06.2023, 03.06.2023, 05.06.2023, 07.06.2023, 08.06.2023, 10.06.2023 передано ОСОБА_12 відповідні рецепти, достовірно знаючи про те, що вказані у рецептах особи за отриманням медичної допомоги до ОСОБА_7 не звертались, для відповідного офіційного внесення даних рецептів у електронній системі охорони здоров`я як аптечний заклад, який виконує відповідне замовлення та подальшому відшкодуванню коштів відповідно до програми реімбурсації «Доступні ліки» .
Таким чином, умисні дії ОСОБА_4 виразились заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, з використанням електронно-обчислювальної техніки та кваліфіковані за ч.3 ст.190 КК України.
Продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_7 , діючи як лікар загальної практики сімейної медицини , умисно, протиправно,згідно до відведеної ролі, шляхом використання своїх повноважень, за попередньою змовою із ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , з використанням електронно-обчислювальної техніки 15.06.2023, 16.06.2023, 20.06.2023 разом із ОСОБА_8 ,здійснили вхід електронної системи охорони здоров`я та відповідних Реєстрів як лікар загальної практики сімейної медицини, із використанням свого цифрового підпису, пройшовши автентифікацію, здійснили вхід до свого електронного кабінету, отримавши доступ до відомостей про пацієнтів, із якими у ОСОБА_7 укладена декларація про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу, та із використанням своїх прав медичного працівника, створили 37 електронні рецепти відповідно переліку ліків за програмою реімбурсації «Доступні ліки» для пацієнтів, достовірно знаючи про те, що вказані особи за отриманням медичної допомоги до ОСОБА_7 не звертались.
Після чого, ОСОБА_8 , умисно, протиправно,згідно до відведеної ролі, за попередньою змовою із ОСОБА_7 , ОСОБА_4 15.06.2023, 16.06.2023, 20.06.2023 передано ОСОБА_12 відповідні рецепти, достовірно знаючи про те, що вказані у рецептах особи за отриманням медичної допомоги до ОСОБА_7 не звертались, для відповідного офіційного внесення даних рецептів у електронній системі охорони здоров`я як аптечний заклад, який виконує відповідне замовлення та подальшому відшкодуванню коштів відповідно до програми реімбурсації «Доступні ліки» .
Таким чином, умисні дії ОСОБА_4 виразились заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, з використанням електронно-обчислювальної техніки та кваліфіковані за ч.3 ст.190 КК України.
Крім того, ОСОБА_7 , діючи як лікар загальної практики сімейної медицини , умисно, протиправно,згідно до відведеної ролі, з використанням електронно-обчислювальної техніки шляхом використання своїх повноважень, за попередньою змовою із ОСОБА_8 , ОСОБА_4 21.06.2023, 22.06.2023, 30.06.2023, 01.07.2023, 06.07.2023, 07.07.2023, 11.07.2023 разом із ОСОБА_8 ,здійснили вхід електронної системи охорони здоров`я та відповідних Реєстрів як лікар загальної практики сімейної медицини, із використанням свого цифрового підпису, пройшовши автентифікацію, здійснили вхід до електронного кабінету ОСОБА_7 , отримавши доступ до відомостей про пацієнтів, із якими у нього укладена декларація про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу, та із використанням своїх прав медичного працівника, створили 102 електронні рецепти відповідно переліку ліків за програмою реімбурсації «Доступні ліки» для пацієнтів, достовірно знаючи про те, що вказані особи за отриманням медичної допомоги до нього не звертались.
Після чого, ОСОБА_8 , умисно, протиправно,згідно до відведеної ролі, за попередньою змовою із ОСОБА_7 , ОСОБА_4 21.06.2023, 22.06.2023, 30.06.2023, 01.07.2023, 06.07.2023, 07.07.2023, 11.07.2023 передано ОСОБА_12 відповідні рецепти, достовірно знаючи про те, що вказані у рецептах особи за отриманням медичної допомоги до ОСОБА_7 не звертались, для відповідного офіційного внесення даних рецептів у електронній системі охорони здоров`я як аптечний заклад, який виконує відповідне замовлення та подальшому відшкодуванню коштів відповідно до програми реімбурсації «Доступні ліки».
Таким чином, умисні дії ОСОБА_4 виразились заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, з використанням електронно-обчислювальної техніки та кваліфіковані за ч.3 ст.190 КК України.
23.01.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб- ч.2 ст.190 КК України, заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно за попередньою змовою групою осіб - ч.2 ст.190 КК України, закінчений замах на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб- ч.2 ст.15, ч.2 ст.190 КК України, заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, шляхом незаконних операцій з використання електронно-обчислювальної техніки-ч.3 ст.190 КК України (в редакції від 29.12.2022), заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, шляхом незаконних операцій з використання електронно-обчислювальної техніки-ч.3 ст.190 КК України (в редакції від 29.12.2022), заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, шляхом незаконних операцій з використання електронно-обчислювальної техніки-ч.3 ст.190 КК України (в редакції від 29.12.2022).
Щодо обґрунтованої підозри.
Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Уявлення про "обґрунтовану підозру" має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.
Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка оголосила про підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні такого кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.
Слідчий суддя наголошує, що на даній стадії кримінального провадження, судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для застосування або продовження відповідного запобіжного заходу, а тому слідчий суддя не може давати оцінку допустимості та належності доказів, оскільки справа не розглядається судом по суті пред`явленого обвинувачення.
Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри повністю підтверджується доданими до клопотання доказами.
При цьому, обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).
Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.
Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», апеляційний суд вважає обґрунтованим висновок слідчого судді про необхідність обрання на даній стадії досудового розслідування, підозрюваній запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів може виявитися не достатнім для забезпечення існуючих ризиків, що узгоджується з вимогами вказаних вище норм закону і правовими позиціями ЄСПЛ.
Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію ЄСПЛ, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.
Більш того, слідчий суддя звертає увагу, що з урахуванням результатів досудового розслідування будуть перевірені доводи сторони захисту щодо існування у захисту сумнівів щодо обґрунтованості підозри.
Слідчий суддя констатує, що у відповідності до положень ч. 2 ст. 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та всі доказі в даному кримінальному провадженні підлягають ретельній перевірці з наступною їх оцінкою у відповідності до положень ч.1 ст.94 КПК України.
Відповідно до ст.ст. 89, 94 КПК України, оцінка допустимості та належності доказів буде надана судом першої інстанції при розгляді кримінального провадження по суті. При цьому підстав для визнання доказів недопустимими, які передбачені в ч. 2 ст. 87 КПК України, стороною захисту слідчому судді не наведено.
З урахуванням конкретних обставин кримінального провадження, в якому ОСОБА_4 повідомлено про підозру та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про застосування запобіжного заходу докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість висунутої ОСОБА_4 підозри у вчиненні інкримінованих їй дій.
Слідчий суддя наголошує, що на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.
Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, долученими доказами, обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є підтвердженою.
При цьому ОСОБА_4 не зазначено обставин та не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричетність підозрюваної до кримінальних правопорушень, у вчиненні яких їй повідомлено про підозру, або вказували на необґрунтованість повідомленої підозри.
Щодо існування ризиків.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий вказує на існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.
Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою як для застосування, так і для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
На переконання слідчого судді, підозрювана ОСОБА_4 спроможна переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, враховуючи, що згідно із ст. 12 КК України, обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжких і тяжких злочинів, за які їй загрожує покарання у вигляді позбавлення волі строком до 8 років, а тому, на думку слідчого судді, підозрювана з високою ймовірністю зможе вжити заходи щодо переховування від слідства та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Також підозрювана ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні. Враховуючи той факт, що підозрюваній ОСОБА_4 відомі анкетні дані та місце проживання свідків, які співпрацювали із органом досудового розслідування, в органу досудового розслідування наявні підстави вважати, що при обранні підозрюваній більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, остання зможе незаконно впливати на свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення.
Слід зазначити, що ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст. 23 КПК України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України.
Тобто, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Про наявність ризику, передбаченого п.5, ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що, підозрювана ОСОБА_4 вже повідомлено про підозру у декількох злочинах передбачених ч.2 ст.190, ч.3 ст.190 КК України тому, залишаючись на волі, підозрювана може вчинити інше кримінальне правопорушення.
У п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України прямо вказано, що при оцінці відповідних ризиків (перелічених у ч. 1 ст. 177 КПК) слід враховувати й, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною в інкримінованому правопорушенні. Подібна орієнтація законодавців та правозастосувачів зустрічається й у міжнародному праві. Так, у ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 року «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Отож, важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, вчинений обвинуваченим. Тобто, чим більш сувора санкція передбачена за злочин, поставлений обвинуваченому в вину, тим більш суворий запобіжний захід повинен бути обраний щодо нього.
Слідчим суддею встановлена обґрунтованість підозри та ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Надані стороною обвинувачення кримінального провадження дані не свідчать про те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатнім для запобігання ризику, доведеному в судовому засіданні.
Враховуючи те, що під час розгляду клопотання прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначених в клопотанні (п.3 ч.1 ст.194 КПК України), слідчий суддя, згідно положень ч. 4 ст. 194 КПК України, має право застосувати більш м`який запобіжний захід, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, на утриманні перебуває дитина, ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше не судима.
За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, а саме запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням на неї обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Застосування вказаного запобіжного заходу обумовлюється відповідними ризиками, які встановлені слідчим суддею і є підтвердженими, і, на думку слідчого судді, у випадку незастосування до неї вказаного запобіжного заходу, підозрювана з високою ймовірністю зможе вжити заходи, передбачені встановленими ризиками.
Вирішуючи питання про застосування вказаного запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя переконаний, що такий запобіжний захід у повній мірі забезпечить дотримання підозрюваною процесуальних обов`язків під час досудового слідства.
Щодо строку дії запобіжного заходу.
У відповідності до ст. 219 КПК України досудове розслідування може бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
В подальшому згідно з ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно з ч. 3 ст. 115 КПК України при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. Відповідно до ч. 5 ст. 115 КПК України, при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою.
Тому, оскільки ОСОБА_4 повідомлено про підозру 23.01.2024, то досудове розслідування має бути закінченим до 23.03.2024 року, а тому саме до цього строку в межах 60 днів слідчий суддя може застосувати запобіжний захід.
Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 176-178, 183-187, 193-194, 196-197, 205, 369-372, 392-393 КПК України, -
Клопотання прокурора задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк 60 днів, тобто до 23 березня 2024 року включно.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_4 на строк дії ухвали суду наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи (за наявності);
- цілодобово не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за винятком випадків переміщення до найближчого укриття на час дії сигналу «Повітряна тривога» та подальшого невідкладного повернення до житла після відбою повітряної тривоги;
- не відлучатись з території м. Дніпра без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, залежно від стадії кримінального провадження (за виключенням випадків безпосередньої загрози життю та здоров`ю внаслідок збройної агресії РФ проти України);
- утриматися від спілкування зі свідками і потерпілими (їх представниками) у даному кримінальному провадженні;
- за наявності, здати на зберігання до органів міграційної служби свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Попередити ОСОБА_4 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Виконання ухвали слідчого судді покласти на прокурора Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 .
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, але може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1