Справа №760/9433/22
Провадження №1-кс/760/4974/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К РА Ї Н И

19 травня 2023 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши заяву про самовідвід слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебувають матеріали справи №760/9433/22 (провадження №1-кс/760/4806/23) за скаргою ОСОБА_4 на бездіяльність керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 заявила самовідвід у цій справі з підстав, передбачених п.4 ч.1 ст.75 КПК України, оскільки 14 березня 2023 року суддею ОСОБА_3 було подано до Солом?янської окружної прокуратури міста Києва заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.376, 377 КК України, шляхом публікацій відео та статей на інтернет-сторінці ГО «Україна проти свавілля чиновників», засновником та директором якої є ОСОБА_4 . За даною заявою 16 березня 2023 року було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000056 та розпочато кримінальне провадження, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.376 КК України, яке на даний час триває.

Особи, які беруть участь у кримінальному провадженні та особа, яка заявила самовідвід, у судове засідання не з`явились.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження, не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши подану заяву про самовідвід, суддя приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.1 ст.75 КПК України, слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно з ч.1 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, зобов`язані заявити самовідвід.

Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах «Piersac vs Belgium, Grieves vs UK»). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ у справі «Le Comte, Van Leuven iMeyere vs Belgium», суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, «правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться» (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії» («De. Belgium»), від 26 жовтня 1984 року, п.26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» («Wettstein v. Switzerland») та рішення у справі «Кастілло Альгар проти Іспанії» («Castillo. Spain»), від 28 жовтня 1998 року, п.45).

У справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами проявів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

Враховуючи, що за заявою судді ОСОБА_3 розпочато криміналене провадження щодо вчинення кримінальних правопорушень ОСОБА_4 , який є заявником у справі про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що може викликати сумніви в об`єктивності та неупередженості слідчого судді ОСОБА_3 при розгляді даної скарги, тому суддя вважає, що наведені в заяві про самовідвід підстави є обґрунтованими та достатніми для її задоволення.

Керуючись статтями 75, 76, 80-82 КПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 про самовідвід - задовольнити.

Відвести слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від розгляду скарги ОСОБА_4 на бездіяльність керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (справа №760/9433/22, провадження №1-кс/760/4806/23).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Солом`янського районного суду

міста Києва ОСОБА_1