Справа №127/795/20
Провадження №1-кп/127/55/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2023 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,

представника потерпілих ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці кримінальне провадження № 0002540 по обвинуваченню

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вінниці, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -

Встановив:

В проваджені Вінницького міського суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Прокурор в судовому засіданні заявив письмове клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку цілодобового домашнього арешту, вважає, що запобіжний захід відносно останнього обраний правильно, підстав для його зміни, скасування немає, оскільки останній обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, може переховуватися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом впливу на потерпілих та свідків та вчиняти нові кримінальні правопорушення, а отже підстав для зміни запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 не має, а обраний запобіжний захід є обґрунтованим.

Представник потерпілих підтримала клопотання прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 щодо продовження строку цілодобового домашнього арешту заперечили, подали письмове клопотання про скасування міри запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту на підставі ст. 616 КПК України, для подальшого проходження військової служби під час мобілізації.

Заслухавши клопотання прокурора та обвинуваченого, врахувавши думки учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу або його зміну, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

При вирішенні питання щодо доцільності продовження строку цілодобового домашнього арешту, враховуючи вимоги Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, із урахуванням відомостей, які надійшли від обвинуваченого, суд приходить до висновку, що обраний обвинуваченому запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту з покладанням на обвинуваченого ОСОБА_4 певних обов`язків необхідно продовжити, оскільки суд оцінює суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке останньому інкримінується та імовірну можливість продовження обвинуваченим протиправної поведінки в подальшому. Також суд враховує тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні в якому він обвинувачується, можливість переховуватися від суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Щодо клопотання обвинуваченого про скасування йому запобіжного заходу для проходження військової служби, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 616 КПК України у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також злочинів, передбачених статтями 115, 146-147, 152-156, 186, 187, 189, 255, 255-1, 257, 258-262, 305-321, 330, 335-337, 401-414, 426-433, 436, 437-442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період. За результатами розгляду клопотання, передбаченого абзацом першим цієї частини, прокурор має право звернутися до слідчого судді або суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період. Клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що особа підпадає під проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, та висновок про придатність особи до несення військової служби в умовах воєнного стану; 2) виклад обставин, які вказують на те, що відсутні ризики, передбачені частиною першою статті 177 цього Кодексу, а також ризик ухилення особи, стосовно якої пропонується скасувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, від проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період. Слідчий суддя або суд, який розглядає кримінальне провадження, розглядає клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період невідкладно. За наявності достатніх підстав слідчий суддя або суд має право скасувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою для подальшого проходження підозрюваним, обвинуваченим військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Згідно ч. 4 ст. 616 КПК України Підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано інший запобіжний захід, ніж запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, має право звернутися до прокурора для скасування відповідного запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом на під час мобілізації, на особливий період. Прокурор у порядку, передбаченому частиною першою цієї статті, звертається до слідчого судді або суду, який розглядає кримінальне провадження, з відповідним клопотанням.

Відтак, скасування обвинуваченому запобіжного заходу можливе за умови дотримання процедури визначеної ст. 616 КПК України та за наявності підстав встановлених вказаною нормою.

Разом тим, прокурор в судовому засіданні звернувся із клопотанням про продовження ОСОБА_4 строку цілодобового домашнього арешту, а не з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу. Мотивами вказаного клопотання є наявність ризиків визначених ст. 177 КПК України, що свідчать про доцільність продовження строку застосованого запобіжного заходу.

Окрім цього, суд бере до уваги те, що обвинувачений не є учасником бойових дій, учасником АТО чи ООС, тобто ОСОБА_4 не є особою, яка підлягає під скасування запобіжного заходу за особливою процедурою на період дії воєнного стану. Документально не підтверджено також проходження ОСОБА_4 строкової служби. Крім цього, відсутні обставини, які свідчать про те, що ОСОБА_4 підпадає під проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, та відсутній висновок про придатність його до несення військової служби в умовах воєнного стану.

Суд критично оцінює доводи обвинуваченого про відсутність ризиків у даному кримінальному провадженні у випадку скасування щодо нього запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, для подальшої мобілізації.

Таким чином, будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для скасування обвинуваченому застосованого запобіжного заходу, в судовому засіданні не встановлено, тому клопотання обвинуваченого про скасування запобіжного заходу задоволенню не підлягає.

Суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж цілодобового домашнього арешту, в судовому засіданні також не встановлено.

Таким чином, з метою дотримання балансу між суспільним інтересом та правом особи на особисту свободу, суд доходить висновку, що для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та уникнення встановлених судом ризиків, доцільно залишити щодо обвинуваченого ОСОБА_4 міру запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до останнього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176-178, 181, 194, 331, 370-372, 616 КПК України, суд -

Ухвалив

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про скасування запобіжного заходу відмовити.

Клопотання прокурора про продовження відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту задовольнити.

Продовжити строк дії обраного відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , на 60 днів.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки:

1)заборонити ОСОБА_4 , цілодобово залишати своє житло за місцем проживання адресою АДРЕСА_1 ;

2)з`являтися на виклик суду, а вразі неможливості з`явитися через поважні причини завчасно повідомляти про це суд;

3)не відлучатись із населеного пункту, в якому він зареєстрований/проживає, без дозволу суду;

4)повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

5)утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками по кримінальному провадженню.

Строк дії ухвали суду, в частині запобіжного заходу, 60 днів до 02.11.2023 включно.

Копію ухвали направити до Відділу поліції № 1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, для відома та виконання.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя: