Справа № 135/1110/22
Провадження № 1-кп/135/17/23
У Х В А Л А

іменем України

01.08.2023 року м. Ладижин

Ладижинський міський суд Вінницької області у складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , учасників кримінального провадження - прокурора ОСОБА_3 , представника потерпілої - адвоката ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , представника цивільного відповідача АТ «СК «Країна» - ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000073 від 10.07.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ладижинського міського суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000073 від 10.07.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

В судовому засіданні представник потерпілої - адвокат ОСОБА_4 повторно заявила клопотання про призначення судово-психологічної експертизи потерпілої ОСОБА_9 .

Прокурор заперечував проти повторного призначення експертизи, обґрунтовуючи необхідністю дотримання розумних строків розгляду справи, а також тим, що доведення факту заподіяння моральної шкоди та встановлення розміру моральної шкоди можливо за допомогою інших засобів доказування.

Захисник та обвинувачений просили відмовити в задоволенні клопотання про призначення судово-психологічної експертизи мотивуючи тим, що обвинувачений не заперечує факту спричинення позивачу моральної шкоди, а розмір грошової компенсації за спричинені моральні страждання може бути визначений судом на підставі інших доказів.

Представник цивільного відповідача АТ «СК «Країна» - ОСОБА_7 просив вирішити клопотання представника потерпілої на розсуд суду.

Суд, заслухавши думки учасників судового провадження, розглянувши заявлене клопотання, дійшов такого висновку.

Судом встановлено, що у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України потерпілою ОСОБА_9 пред`явлений цивільний позов про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (в порядку ст.128 КПК України).

Ухвалою Ладижинського міського суду Вінницької області від 21.12.2023 року за клопотанням представника потерпілої - адвоката ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000073 від 10.07.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, було призначено судово-психологічну експертизу, проведення якої доручено експертам Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

Листом від 08.03.2023 року на запит суду Вінницький науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України повідомив, що призначена експертиза до категорії складних і буде закінчена наприкінці травня 2023 року.

11.05.2023 року до суду надійшло клопотання експерта Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 02.05.2023 №СЕ-19/102-22/19218-ПС про надання додаткових матеріалів, необхідних для складання висновку експерта та забезпечення явки підекспертної особи, яке було розглянуто судом і листом від 19.05.2023 за №135/1110/22/1772/2023 було повідомлено потерпілу ОСОБА_9 та її представника - адвоката ОСОБА_4 про необхідність надання додаткових даних і забезпечення явки ОСОБА_9

08.06.2023 від представника потерпілої - адвоката ОСОБА_4 до суду надійшло клопотання про доручення письмових пояснень свідків, з доданими до нього письмовими поясненнями, які супровідним листом від 08.06.2023 за №135/1110/22/2031/2023 направлені експерту Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

Разом з тим, 21.06.2023 до суду від судового експерта Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України надійшло повідомлення про неможливість проведення судової експертизи від 13.06.2023 №СЕ-19/102-22/19218-ПС у зв`язку з незабезпеченням явки під експертної особи ОСОБА_9 та ненадання додаткових матеріалів за клопотанням експерта.

За змістом ст.84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню вид та розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Відповідно до ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст.242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно з ч.1 ст.242 КПК України - експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Отже, судова експертиза призначається у разі потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, викладеної у справі «Дульський проти України» (заява №61679/00) експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури та призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.

Згідно статті 23 ЦК України, моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з і протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або і юридичної особи.

Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Враховуючи вищенаведені положення ст.23 ЦК України, визначення розміру моральної шкоди, завданої фізичним або юридичним особам належить до компетенції суду.

Згідно пунктів 6.3., 6.4. розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 17.02.2023 № 661/5) психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Тобто, питання, яке просить поставити представник потерпілої на вирішення експерта (чи спричинені ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , страждання (моральна шкода) внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася 10 липня 2022 року, в результаті якої потерпіла отримала тілесні ушкодження ? якщо ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася 10 липня 2022 року, спричинено страждання (моральна шкода), то який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду) ?) стосується саме визначення розміру компенсації моральної шкоди та висновки психолога з цього питання будуть носити імовірний характер та не будуть мати правового значення для вирішення спору, адже, розмір

грошової компенсації за спричинені страждання входять до предмету доказування у справі й визначається судом у кожному конкретному випадку на засадах виваженості та розумності, що не потребує спеціальних знань у сфері іншій, ніж право.

Отже, призначення експертиз для визначення розміру моральної шкоди не є обов`язковим, оскільки таке визначення, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, належить до компетенції суду. Зазначений висновок викладено у постанові Верховного Суду від 09.09.2020 у справі №372/4412/15-ц, який суд враховує в силу положень частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ч.4 ст.263 ЦПК України.

Важливою обставиною, яку суд оцінює при прийняті рішення щодо наявності підстав для призначення експертизи, є необхідність дотримання розумних строків розгляду кримінального провадження.

Так, відповідно до ч.1 ст.318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і звершений протягом розумного строку.

Згідно вимог ч.1 та ч.2 ст.28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення судового провадження у розумні строки забезпечує суд.

Крім того, Європейський суд з прав людини вказує на те, що положення статті 6 Конвенції покликані не допускати в кримінальних справах надто тривалого перебування обвинувачуваної особи в стані невизначеності щодо своєї долі (див. справи «Нахманович проти Росії» (Nakhmanovich v. Russia, заява № 55669/00, п. 89, від 2 березня 2006 року, та «Іванов проти України» (Ivanov v. Ukraine, заява № 15007/02, п. 71, від 7 грудня 2006 року).

Отже, враховуючи гарантоване право на справедливий розгляд та вирішення справи у розумні строки, а також те, що в судовому засіданні не було встановлено підстав, передбачених статтями 332, 242 КПК України, для призначення експертизи та представником потерпілої не доведена необхідність та доцільність повторного призначення експертизи, суд вважає за необхідне у задоволенні клопотання представника потерпілої - адвоката ОСОБА_4 про повторне призначення судової психологічної експертизи - відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 28, 242, 332, 369 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника потерпілої - адвоката ОСОБА_4 про повторне призначення судово-психологічної експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.

Повний текст ухвали складений 02.08.2023 року.

Суддя Ладижинського міського суду

Вінницької області ОСОБА_1