Справа № 758/8277/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 липня 2023 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника військової частини ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши клопотання Т.в.о. командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000123 від 19.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 6 ст. 111-1, ч. 4 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання Т.в.о.командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000123 від 19.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 6 ст. 111-1, ч. 4 ст. 190 КК України.

В обґрунтування клопотання вказує, що відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 в Україні введено правовий режим воєнного стану у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України.

Пунктом 2 вказаного Указу постановлено військовому командуванню запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Відповідно до частини 6 статті 17 Закону України «Про оборону України» в умовах воєнного стану відповідно до закону допускається примусове вилучення приватного майна та відчуження об`єктів права приватної власності юридичних та фізичних осіб з наступним повним відшкодуванням їх вартості у порядку та терміни, встановлені Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 4 частини 1 та частини 2 статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, зокрема, такі заходи правового режиму воєнного стану: примусово відчужувати майно, що перебуває у приватній або комунальній власності, вилучати майно державних підприємств, державних господарських об`єднань для потреб держави в умовах правового режиму воєнного стану в установленому законом порядку та видавати про це відповідні документи встановленого зразка.

Стаття 4 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» встановлює, що відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану здійснюється за рішенням військового командування, погодженим з відповідною військовою адміністрацією.

У відповідності до положень Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» військову частину було проінформовано Подільською окружною прокуратурою міста Києва про наявність в рамках кримінального провадження №0000123 від 19.04.2022 речей, що можуть бути необхідними для використання в умовах правового режиму воєнного стану, а саме про наявність: грошових коштів, які на праві приватної власності належать ТОВ «Київ Торг» (код 42630075) в розмірі 15 082 629 (п`ятнадцять мільйонів вісімдесят дві тисячі шістсот двадцять дев`ять) грн. 25 коп., які знаходяться на рахунку НОМЕР_2 , відкритому в АТ «УКРСИББАНК» ().

09.03.2023 командиром військової частини НОМЕР_1 було видано наказ №223 «Про примусове відчуження майна для потреб держави в умовах воєнного стану», згідно якого було прийнято рішення про здійснення примусового відчуження вищезазначеного майна, яке було погоджене листом Київської міської військової адміністрації №001-395 від 21.03.2023, та в подальшому були складені акти про примусове відчуження або вилучення майна для потреб держави в умовах воєнного стану відповідно до статті 7 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану».

23.03.2023 військова частина звернулася до АТ «УКРСИББАНК» з листом №1/27/12-780 про виконання наказу № 223 від 09.03.2023 року «Про примусове відчуження майна для потреб держави в умовах воєнного стану» та перерахування примусово відчужених грошових кошів на рахунок військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України, разом із тим, листом №16-1-04/8181 від 06.04.2023 АТ «УКРСИББАНК» повідомило військову частину про те, що грошові кошти на рахунках вказаних у зверненні клієнтів перебувають під арештом на підставі ухвал Подільського районного суду міста Києва в рамках кримінального провадження №0000123 від 19.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 6 ст. 111-1, ч. 4 ст. 190 КК України.

Командир військової частини вказує на те, що зважаючи на примусове відчуження грошових коштів військової частини, на які накладено арешт у кримінальному провадженні №0000123 від 19.04.2022, потреба у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, відпала.

Крім того, подальше існування зазначеного арешту порушує законні права та інтереси військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України та перешкоджає виконанню наказу командира військової частини №223 від 09.03.2023 «Про примусове відчуження майна для потреб держави в умовах воєнного стану».

З огляду на наведене, посилаючись на необхідність дотримання вимог законодавства та одночасного забезпечення виконання бойових завдань в умовах правового режиму воєнного стану, зокрема, за рахунок грошових коштів, що знаходяться на вказаних у клопотанні банківських рахунках, командир військової частини просив скасувати арешт на грошові кошти, що знаходяться на перерахованих у клопотанні банківських рахунках, та зобов`язати АТ «УКРСИББАНК» () перерахувати відповідні кошти на рахунок військової частини.

У судовому засіданні представник військової частини ОСОБА_5 клопотання підтримав з підстав, у ньому наведених, та просила задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні щодо задоволення клопотання не заперечував.

Дослідивши матеріали клопотання та долучених до нього документів, заслухавши представника власника майна та прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Арешт майна є одним заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду (ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 132 КПК України.

Відповідно до положень ч. 1 та 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відтак, КПК України надає слідчому судді вичерпний перелік повноважень при розгляді питання про скасування арешту майна, в частині перевірки підстав щодо наявності чи відсутності потреби в подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження, а також підстав щодо обґрунтованості вжиття такого заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000123, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.6 ст. 111-1, ч.4 ст. 190 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

У межах вказаного кримінального провадження слідчим суддею Подільського районного суду м. Києва у справі від 27.06.2022, накладено арешт, серед іншого на грошові кошти, які на праві приватної власності належать ТОВ «Київ Торг» (код 42630075) в розмірі 15 082 629 (п`ятнадцять мільйонів вісімдесят дві тисячі шістсот двадцять дев`ять) грн. 25 коп., які знаходяться на рахунку НОМЕР_2 , відкритому в АТ «УКРСИББАНК» ()

Наказом командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України №223 від 09.03.2023 «Про примусове відчуження майна для потреб держави в умовах воєнного стану», вирішено здійснити примусове відчуження майна, зокрема, грошових коштів, які належать ТОВ «Київ Торг» та знаходяться на відповідних банківських рахунках, відкритих в АТ «УКРСИББАНК» ().

Листом Киівської міської військової адміністрації від 21.03.2023 №001-395 погоджено вказане примусове відчуження майна.

На виконання вказаного вище наказу №223 від 09.03.2023 здійснено примусове відчуження вказаних грошових коштів ТОВ «Київ Торг», про що складено акт №2 від 03.05.2023 про примусове відчуження або вилучення майна в порядку, визначеному Законом України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану».

Відповідно до частини третьої статті 7 вказаного Закону право державної власності на майно виникає з дати підписання акту.

Аналогічне положення міститься і на бланку самого акту про примусове відчуження або вилучення майна.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, специфіку цих відносин та особливості правового режиму воєнного стану, спеціальним законом визначено, що право державної власності на примусово відчужене відповідно до Закону майно виникає з дати підписання акту, який безпосередньо підтверджує виникнення такого права.

Отже, право державної власності на грошові кошти, які належали ТОВ «Київ Торг» (), виникло з дати підписання вказаного акту про примусове відчуження такого майна.

Вирішуючи клопотання в частині скасування арешту майна, слідчий суддя керується положеннями частин другої та третьої статті 353 ЦК України, згідно з якими в умовах воєнного або надзвичайного стану майно може бути примусово відчужене у власника з наступним повним відшкодуванням його вартості. Реквізоване майно переходить у власність держави або знищується.

Тобто, ЦК України містить таку правову підставу для набуття права власності, як реквізиція, примусове відчуження майна в умовах воєнного стану. Хоч стаття 353 ЦК України міститься в главі «припинення права власності» норма статті про те, що реквізоване майно переходить у власність держави, означає, що реквізиція для одних осіб є підставою для припинення права власності, а для інших (держави) - підставою набуття права власності.

Законом України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» деталізовано процедуру такої реквізиції, а наказ командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України №223 від 09.03.2023 «Про примусове відчуження майна для потреб держави в умовах воєнного стану» видано саме на виконання норм вказаного Закону, а тому, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи представника заявника про необхідність скасування арешту, накладеного на грошові кошти ТОВ «Київ Торг» (код 42630075).

Вирішуючи обґрунтованість клопотання в частині зобов`язання АТ «УКРСИББАНК» () перерахувати відповідні кошти на рахунок військової частини, слідчий суддя виходить з такого.

При здійсненні судочинства суди України зобов`язані застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»).

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Таким чином, Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

Зважаючи на те, що законодавством України про реквізицію, зокрема, Законом України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» чітко не врегульовано безпосередньо визначення процедури передачі реквізованого майна державі від третіх осіб, у яких таке майно може знаходитися (зокрема - у банківській установі), ефективним механізмом захисту прав держави може бути не лише скасування арешту, а й зобов`язання такого суб`єкта (банку) передати таке майно відповідній особі, в даному випадку - зобов`язати АТ «УКРСИББАНК» () перерахувати відповідні грошові кошти ТОВ «Київ Торг» (код 42630075) на рахунок військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України.

Підсумовуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що військова частина НОМЕР_1 Національної гвардії України в передбачений Законом спосіб набула право власності на майно, належне ТОВ «Київ Торг» (), з правом отримання вказаним товариствам подальшого відшкодування за нього у спосіб, визначений законом, і таке право власності є чинним з 03.05.2023 - щодо грошових коштів у сумі 15 082 629 (п`ятнадцять мільйонів вісімдесят дві тисячі шістсот двадцять дев`ять) грн. 25 коп., що на праві приватної власності належать ТОВ «Київ Торг» (код 42630075).

Водночас, існує арешт вказаного майна, накладений в рамках кримінального провадження, проти скасування якого не заперечив прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва, зважаючи на мету заявника - забезпечення обороноздатності України.

За викладених обставин, слідчий суддя вважає, що накладений арешт порушує законні права та інтереси військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України та перешкоджає виконанню наказу командира військової частини №223 від 09.03.2023 «Про примусове відчуження майна для потреб держави в умовах воєнного стану».

Враховуючи вищенаведене, приймаючи до уваги позицію прокурора, який в судовому засіданні щодо задоволення клопотання не заперечив, слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування відпала подальша потреба у збереженні арешту вказаного майна ТОВ «Київ Торг» (код 42630075), а тому такий арешт підлягає скасуванню та наявні підстави для зобов`язання банку перерахувати відповідні грошові кошти ТОВ «Київ Торг» на рахунок військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 110, 131, 132, 174, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання Т.в.о. командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000123 від 19.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 6 ст. 111-1, ч. 4 ст. 190 КК України, -задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 27.06.2022 справа №758/4648/22, на:

грошові кошти, які на праві приватної власності належать ТОВ «Київ Торг» (код 42630075) в розмірі 15 082 629 (п`ятнадцять мільйонів вісімдесят дві тисячі шістсот двадцять дев`ять) грн. 25 коп., які знаходяться на рахунку НОМЕР_2 , відкритому в АТ «УКРСИББАНК» ().

Зобов`язати АТ «УКРСИББАНК» () перерахувати грошові кошти у сумі 15 082 629 (п`ятнадцять мільйонів вісімдесят дві тисячі шістсот двадцять дев`ять) грн. 25 коп., що на праві приватної власності належать ТОВ «Київ Торг» (код 42630075), на які накладено арешт у кримінальному провадженні №0000123 від 19.04.2022 та які знаходяться на рахунку НОМЕР_2 , відкритому в АТ «УКРСИББАНК» (), на рахунок військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України (), відкритий в Державній казначейській службі України МФО 820172, , №UA1007229 (одержувач - військова частина 3027, , призначення платежу - для забезпечення обороноздатності України, ККДБ 25020200).

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1