Справа № 202/5978/19
Провадження № 1-кс/202/6804/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

16 серпня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , ознайомившись із клопотанням адвоката ОСОБА_3 , яке подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000826 від 16 червня 2017 року, -

В С Т А Н О В И В:

15 серпня 2023 року адвокат ОСОБА_3 звернувся з клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 30 серпня 2019 року на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 , посилаючись на те, що арешт накладено необґрунтовано, кримінальне провадження № 0000826 від 16 червня 2017 року, в рамках якого накладено арешт, постановою слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області від 30 квітня 2020 року закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що зазначене клопотання підлягає поверненню для подання до належного суду з огляду на наступне:

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При чому згідно з практикою Європейського суду з прав людини поняття «суд, встановлений законом» стосується не тільки юридичного підґрунтя самого по собі існування «суду», але також і дотримання судом спеціальних норм, які регулюють його юрисдикцію, підсудність, повноваження судді (належний склад суду).

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно зі статтею 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Частиною 1 статті 174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридично особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а підчас судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Аналіз наведених норм свідчить, що клопотання про скасування арешту майна, накладеного під час досудового розслідування, подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до статті 38 КПК України органами досудового розслідування є органи, що здійснюють досудове слідство і дізнання. Досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України; 3) підрозділи детективів органів Бюро економічної безпеки України. Дізнання здійснюють підрозділи дізнання або уповноважені особи інших підрозділів: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів Бюро економічної безпеки України; г) органів Державного бюро розслідувань; ґ) Національного антикорупційного бюро України.

При цьому згідно з Положенням про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2017 № 570 та зареєстрованого в Мінюсті 27.07.2017 р. за № 918/30786, Слідчі підрозділи Національної поліції України (далі - слідчі підрозділи) є структурними підрозділами апарату центрального органу управління поліції, її територіальних органів - головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві, територіальних (відокремлених) підрозділів головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві (далі - територіальні (відокремлені) підрозділи поліції), які згідно з кримінальним процесуальним законодавством є органами досудового розслідування, які забезпечують досудове розслідування кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності слідчих органів Національної поліції.

Слідчими підрозділами є:

1) Головне слідче управління Національної поліції;

2) слідчі управління головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві;

3) слідчі відділи (відділення) територіальних (відокремлених) підрозділів поліції.

Як вбачається зі змісту клопотання про скасування арешту, останнім органом досудового розслідування, яким прийнято рішення про закриття кримінального провадження № 0000826 від 16 червня 2017 року, є СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, що знаходиться за адресою: м. Дніпро, пл. Троїцька, буд. 2-А, тобто у Шевченківському (Бабушкінському) районі м. Дніпра.

Відтак, клопотання про скасування арешту не підлягає розгляду слідчим суддею Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.

Відповідно до частини 6 статті 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Так, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, забезпечення права на захист, змагальність та диспозитивність сторін, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, розумність строків тощо (стаття 7 КПК України).

Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000826 від 16 червня 2017 року необхідно повернути для подання до належного суду.

Керуючись ст. ст. 9, 132, 170-174, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , яке подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000826 від 16 червня 2017 року повернути для подання до Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_5