Справа № 643/4361/23
Провадження № 1-кс/643/656/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.05.2023 м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001582 від 14.05.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернулась до суду з клопотанням у якому просить: накласти арешт, із позбавленням права відчуження та розпорядження, на мобільний телефон ТМ «ХIAOMI Redmi 8А 32 Gb», чорного кольору з ідентифікуючими ознаками імеі 1: НОМЕР_1 , імеі 2: НОМЕР_2 , що належить потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , який було вилучено 13.05.2023 у період часу з 20 год. 50 хв. по 21 год. 05 хв. в ході огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, 21, зупинка громадського транспорту у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; повернути вилучене майно на відповідальне зберігання власнику, попередивши його про римінальну відповідальність за ст. 388 КК України.

Посилаючись на положення ст.98 КПК України прокурор зазначає, що вилучене майно буде використано у якості речових доказів у даному кримінальному провадженні, необхідне для проведення експертизи, а тому, з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів, є необхідність у арешті цього тимчасово вилученого майна.

У судове засідання прокурор не з`явились, подала заяву у якій просила клопотання задовольнити та розглянути без її участі.

Власник вилученого майна відповідно до клопотання ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду клопотання повідомлявся належним чином, заяв, клопотань чи заперечень з приводу поданого клопотання до суду не подав.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

З поданого клопотання та доданих до нього документів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Харківського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001582 від 14.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Дане кримінальне провадження зареєстровано за фактом того, що 13.05.2023 приблизно в 19-00 невстановлена особа знаходячись за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, 21, діючи в умовах воєнного стану, шляхом вільного доступу, таємно здійснила крадіжку барсетки з майном, яке належить ОСОБА_4 , чим останньому було завдано матеріальної шкоди, розмір якої встановлюється.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_4 повідомив, що 13.05.2023 приблизно о 19 годині 00 хвилин перебував біля виходу зі станції Харківського метрополітену в місті Харкова під назвою «Студентська». Знаходячись неподалік від магазину «Ева» до ОСОБА_4 підійшов раніше йому невідомий чоловік який розпочав словесний конфлікт, а в подальшому й бійку. Перед початком бійки ОСОБА_4 зняв з себе належну йому сумку, яка висіла на плечі та поклав на землю. Безпосередньо у сумці перебували речі, які не представляють матеріальної цінності для ОСОБА_4 , а також мобільний телефон ТМ «ХIAOMI Redmi 8А 32 Gb», чорного кольору, у чохлі чорного кольору, в якому перебувала сім-карта оператора «Київстар» з мобільним номером телефону. Надалі після закінчення конфлікту та бійки потерпілий ОСОБА_4 виявив відсутність належної йому барсетки із усім її вмістом.

У період часу з 20 год. 50 хв. по 21 год. 05 хв. 13.05.2023 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, 21 на зупинці громадського транспорту ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 добровільно видано мобільний телефон ТМ «ХIAOMI Redmi 8А 32 Gb», чорного кольору з ідентифікуючими ознаками імеі 1: НОМЕР_1 , імеі 2: НОМЕР_2 .

Під час проведення допиту у якості потерпілого ОСОБА_4 надав до протоколу допиту документи на належний йому мобільний телефон ТМ «ХIAOMI Redmi 8А 32 Gb», чорного кольору з ідентифікуючими ознаками імеі 1: НОМЕР_1 , імеі 2: НОМЕР_2 , відповідно до яких останній придбав вказаний мобільний телефон 15.02.2020 в новому стані.

З огляду на викладене наявні достатні підстави вважати, що мобільний телефон ТМ «ХIAOMI Redmi 8А 32 Gb», чорного кольору з ідентифікуючими ознаками імеі 1: НОМЕР_1 , імеі 2: НОМЕР_2 , належить потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою слідчого від 15.05.2023 вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що у даному випадку існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно є предметом кримінального правопорушення, містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі.

Враховуючи, що викрадене майно оглянуто та постановою визнано речовим доказом, обмеження власника у користуванні своїм майном протягом невизначеного часу не можна вважати обґрунтованим, тому клопотання про накладення арешту шляхом позбавлення права на відчуження та розпорядження (без позбавлення права користування) є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на майно, яке було вилучено 13.05.2023 у період часу з 20 год. 50 хв. по 21 год. 05 хв. під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на мобільний телефон ТМ «ХIAOMI Redmi 8А 32 Gb», чорного кольору з ідентифікуючими ознаками імеі 1: НОМЕР_1 , імеі 2: НОМЕР_2 , що належить потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом позбавлення права на відчуження і розпорядження вказаним майном.

Мобільний телефон ТМ «ХIAOMI Redmi 8А 32 Gb», чорного кольору з ідентифікуючими ознаками імеі 1: НОМЕР_1 , імеі 2: НОМЕР_2 , негайно повернути власнику майна, з покладенням на нього обов`язку забезпечити зберігання вказаного майна.

Попередити ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1