Справа № 442/2733/23
Провадження № 1-кп/442/232/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" серпня 2023 р. Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дрогобичі кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000059 від 25.01.2023 відносно:

- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дрогобич Львівської області, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого на АДРЕСА_1 , не депутата, не адвоката, не військовозобов`язаного, раніше неодноразово судимого, востаннє 18.04.2022 вироком Старосамбірського районного суду Львівської області за ч.3 ст.185, ч.1 ст.357, ч.1 ст.70 КК України до 3 років місяців позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України звільненого від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком 2 (два) роки,

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

з участю прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3

та його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

встановив:

В провадженні Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_3 за ч.4 ст.185 КК України.

Обвинуваченому ОСОБА_3 обрано запобіжний захід тримання під вартою, строк якого продовжено до 11.08.2023.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з тих підстав, що на сьогоднішній день не змінились ризики, які дають підстави вважати, що ОСОБА_3 , будучи неодноразово судимим, на шлях виправлення не став, висновків для себе не зробив та під час іспитового строку повторно вчинив новий, умисний, корисливий, тяжкий злочин проти власності. Останній може переховуватись від суду, продовжити злочинну діяльність, іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, зокрема шляхом впливу на потерпілого. Також обвинувачений ОСОБА_3 не має постійного місця роботи, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, у зв`язку з чим виникає необхідність у збереженні обраного йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник адвокат ОСОБА_5 не заперечили щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, однак просили зменшити розмір застави до 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, перевіривши матеріали кримінального провадження суд дійшов наступного висновку.

У відповідності до ст. 331 КПК України суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд керується главою 18 КПК України.

Вирішуючи питання щодо доцільності продовження обвинуваченому запобіжного заходу тримання під вартою на час судового розгляду, суд виходить з того, що Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання осіб під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахування конкретних обставин. Тримання осіб під вартою може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

При розгляді питання про доцільність тримання осіб під вартою судовий орган повинен брати до уваги факти, які можуть мати відношення до справи: характер «обставини» і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин, покарання, яке можливо буде призначене в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічні відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.

Також практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, а відтак суд вважає, що більш м`який запобіжний захід, не забезпечить виконання ОСОБА_3 дотримання обов`язків, передбачених законом, оскільки ризик втечі може бути розцінений ними менш небезпечним, ніж кримінальне переслідування та процедура виконання покарання.

За таких обставин, вислухавши доводи прокурора про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які свідчать про необхідність продовження тримання під вартою обвинуваченого, думку обвинуваченого, беручи до уваги те, що перебуваючи на волі обвинувачений може ухилятись від явки в судові засідання, суд дійшов висновку про доцільність продовження запобіжного заходу відносно останнього у виді тримання під вартою строком на 60 днів, з можливістю внесення застави саме у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки, на думку суду, більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 331 Кримінального процесуального кодексу України, суд,-

ухвалив:

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із можливістю внесення застави у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 107 360 гривень.

У разі внесення застави застосувати до обвинувачених наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом та вимогою, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали до 30.09.2023.

Апеляційна скарга на ухвалу подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, особою, що перебуває під вартою, у той самий строк з моменту вручення йому ухвали.

Головуючий - суддя ОСОБА_1