Справа № 527/1340/23
провадження № 1-кс/527/308/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2023 року м. Глобине

Слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання дізнавача ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000185, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 05 червня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

06 червня 2023 року до суду надійшло клопотання дізнавача ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000185, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 05 червня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

У своєму клопотанні дізнавач зазначив, що 05.06.2023 до відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення про те, що 05.06.2023 року в с. Устимівка (Набережне) Кременчуцького району Полтавської області, поблизу річки Сухий Кагамлик, працівниками поліції було виявлено особу чоловічої статі, яка здійснювала вилов риби забороненими знаряддями лову - ятірами.

05.06.2023 року працівниками ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області було проведено огляд місця події, а самеберег річки ОСОБА_5 , що розташований в с. Устимівка (с. Набережне) Кременчуцького району Полтавської області, координати с 49, 28895; в 33,26945. На відстані 50 м від берега знаходиться ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поряд з яким лежить велосипед «Україна» чорного кольору, поряд пакет із написом «Маркетопт» із вмістом зірваної трави. На відстані шести метрів від ОСОБА_6 , ближче до річки, лежить пакет чорний із написом «BMW», в якому знаходиться дванадцять одиниць карасів сріблястих загальною вагою близько 0,7 кг. На березі річки, кормовою частиною у воді, стоїть дерев`яний човен довжиною 3,5 м, шириною найбільшої частини 0,7 м. В ньому знаходиться весло дерев`яне, риба карась сріблястий в кількості п`ять одиниць. Зі слів ОСОБА_6 , дану рибу він зловив вудкою з даного човна. З водойми річки ОСОБА_5 витягнуто шістнадцять рибацьких «ятерів», які є конструкціями з сіток та дерев`яних остовів, на які були навішені бірки і пломби інспектором Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_7 , а саме: ПЛ ДАМРГ 0019661; ПЛ ДАМРГ 0019670; ПЛ ДАМРГ 0019668; ПЛ ДАМРГ 0019669; ПЛ ДАМРГ 0019663; ПЛ ДАМРГ 0019664; ПЛ ДАМРГ 0019662; ПЛ ДАМРГ 0019665; ПЛ ДАМРГ 0019666; ПЛ ДАМРГ 0019667; ПЛ ДАМРГ 0019681; ПЛ ДАМРГ 0019682; чотири картонні бірки з номером 002550/безхоз.

За вказаним фактом 05.06.2023 відомості внесено до ЄРДР за № 0000185 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Вилучене та описане у ході проведення огляду майно визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Фіксація речових доказів, а саме свіжевиловленої риби, відбулася на фото і відеозйомку, опису її в протоколі огляду місця події. Під час проведення слідчої дії всю рибу випущено у природнє середовище річку Сухий Кагамлик.

Зі слів свідка старшого дільничного офіцера поліції капітана поліції ОСОБА_8 , який знаходився 05.06.2023 року на березі річки Сухий Кагамлик, що розташований в с. Устимівка (с. Набережне) Кременчуцького району Полтавської області, ОСОБА_6 , близько 06:00-06:30 години здійснював вилов риби за допомогою човна дерев`яного забороненими знаряддями лову рибацькими ятірями, які знаходились у водоймі річки Сухий Кагамлик, про що він повідомив на лінію «102».

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України у даному випадку дерев`яний човен з дерев`яним веслом, рибацькі «ятіря» було використано як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, тобто являються речовими доказами.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України не застосування арешту щодо знарядь вчинення кримінального правопорушення - дерев`яний човен з дерев`яним веслом, 16 риболовних «ятерів» може призвести до їх приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення, передачі та йоговикористання, зокрема і в подальшій злочинній діяльності.

На підставі викладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, передачі та використання, зокрема і в подальшій злочинній діяльності або настанню інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а також з метою забезпечення спеціальної конфіскації необхідно застосувати заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.

У судове засідання дізнавач не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, клопотання підтримувала.

Власник майна не відомий.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку, що воно підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Як визначено ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 1 статті 96-1 КК України передбачено, що спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого частиною першою статті 150, статтею 154, частинами другою і третьою статті 159-1, частиною першою статті 190, статтею 192, частиною першою статей 204, 209-1, 210, частинами першою і другою статей 212, 212-1, частиною першою статей 222, 229, 239-1, 239-2, частиною другою статті 244, частиною першою статей 248, 249, частинами першою і другою статті 300, частиною першою статей 301, 302, 310, 311, 313, 318, 319, 362, статтею 363, частиною першою статей 363-1, 364-1, 365-2 цього Кодексу.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що вилучене під час огляду 05 червня 2023 року майно відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, може мати значення речових доказів у кримінальному правопорушенні та підлягати дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження. Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Слідчим доведено наявність обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України.

Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи зазначене, у слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню в частині накладення арешту на майно, шляхом заборони будь яким особам можливості користуватися та розпоряджатися будь-яким способом зазначеним майном, окрім можливості вчинення відповідними особами необхідних дій із вказаними предметами як речовими доказами (огляд, слідчий експеримент, призначення експертиз, експертні дослідження тощо).

Керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000185, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 05 червня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 05.06.2023 під час огляду місця події, а саме: на дерев`яний човен з дерев`яним веслом, довжиною 3,5 м та найбільшою шириною 0,7 м, 16 риболовних «ятерів», позбавивши будь яких осіб можливості користування, відчуження, розпорядження вказаним майном із залишенням на території ВП № 1 КРУП ГУНП в Полтавській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1