ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2023 року місто Фастів

Судді Фастівського міськрайонного суду Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 , судді ОСОБА_2 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у кримінальному проваджені, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002462 відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.15, п.2 ч.2 ст.115 КК України, в порядку п.20-5 Перехідних положень КПК України клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу, -

В С Т А Н О В И В:

На розгляді колегії суддів Фастівського міськрайонного суду Київської області перебуває обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 .

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 11 травня 2023 року відносно ОСОБА_5 продовжений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 10 липня 2023 року включно без визначення розміру застави.

21 червня 2023 року до суду надійшло клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 у виді тримання під вартою строком на 60 днів, строк дії якого спливає 10 липня 2023 року, посилаючись на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років. Зважаючи на тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, вважає, що запобіжні заходи, не пов`язані з позбавленням волі, не здатні забезпечити дієвість кримінального провадження та запобігти ризикам, передбаченим пп. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідка у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Судове засідання у справі призначено на 21 червня 2023, однак, суддя зі складу колегії суддів - суддя ОСОБА_7 перебуває у нарадчій кімнаті з 20 червня 2023 року. Таким чином, до завершення строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 відсутня можливість у визначений КПК України строк вирішити питання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 .

Відповідно до пункту 20-5 Перехідних положень КПК України визначено, що тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлюються певні особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження. Зокрема, цим пунктом визначено, що у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Станом на 11 травня 2023 року в Україні продовжено строк дії карантинних обмежень до 30 червня 2023 року, відповідні зміни внесені розпорядженням КМУ від 25.03.2020 N 338 «Про переведення єдиної державної системи цивільного захисту у режим надзвичайної ситуації» і постанови КМУ від 09.12.2020 N 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2». Продовжено для єдиної державної системи цивільного захисту на всій території України режим надзвичайної ситуації до 30 червня 2023 року.

Таким чином, розгляд клопотання прокурора можливий відповідно до п. 20-5 Перехідних положень КПК України двома членами зі складу колегії суддів.

У судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримала, просила суд його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 просили задовольнити клопотання частково, залишити запобіжний захід, але у виді цілодобового домашнього арешту вказавши на необґрунтованість прокурором наявності ризиків, передбачених пп. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Розглянувши подане прокурором клопотання, заслухавши його доводи та обґрунтування, думку сторони захисту, судді вважають, що воно підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Частиною 3 статті 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Заявлене прокурором клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою за процесуальним змістом і формою відповідає вимогам ст.184 КПК України.

При наданні оцінки зазначеним в клопотанні ризикам, передбаченому в п.1, 3 та п.5 ч.1 ст.177 КПК України суд виходить з таких обставин. ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні незакінченого замаху на кримінальне правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 10 до 15 років або довічним позбавленням волі. Усвідомлення можливості настання вказаних вкрай несприятливих для ОСОБА_5 наслідків може спонукати його змінити місце проживання та уникати суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (позиція Європейського Суду з прав людини у справі «Бекчиєв проти Молдови»).

Обвинувачений ОСОБА_5 тривалий час проживав в одному помешканні з малолітнім потерпілим ОСОБА_8 , що є його пасинком, свідком ОСОБА_9 , яка є цивільною дружиною обвинуваченого та матір`ю малолітнього потерпілого, свідком ОСОБА_10 , яка є бабусею ОСОБА_9 . Відтак, перебуваючи на волі, обвинувачений може незаконно впливати на цих осіб з метою ухилення від подальшого покарання чи спотворення об`єктивної картини вчиненого. З урахуванням того, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 наразі перебуває на стадії судового розгляду, докази у справі ще не вивчалися, суд вважає, що ризик прийняття обвинуваченим спроб незаконного впливу на потерпілого та свідків, які безпосередньо судом не допитані, з метою переконання або змушення останніх надати покази у вигідному для нього аспекті є реальним.

Крім того, відповідно до листа Верховного Суду від 03.03.2022 р. «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» за №1/0/2-22, зазначено, що вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд може зважати на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену ним при вирішенні попередніх клопотань у цьому кримінальному провадженні на підставі відповідних матеріалів, і не здійснювати надмірного витребування матеріалів у сторін кримінального провадження.

Будь-яких обставин, які би свідчили про те, що застосований захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі, не встановлено та не доведено обвинуваченою та його захисником.

Крім того, будь-яких обставин, які б унеможливлювали подальше утримування ОСОБА_5 під вартою суду не надано, скарг та заперечень щодо перебування саме під цим запобіжним заходом від нього не надходило. Даних, що стан здоров`я ОСОБА_5 не дозволяє його утримувати під вартою, у суду немає.

Таким чином суд дійшов висновку, що прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України. А тому метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_5 , виконання ним своїх процесуальних обов`язків, обраний щодо нього запобіжний захід у виді тримання під вартою слід продовжити строком на 60 днів.

Керуючись ст. 176, 177,178,183, 186, 193, 194,199, 331 370-372 КПК, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_4 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 20 серпня 2023 року включно, без визначення розміру застави.

У задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду щодо продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2