ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 638/7313/22 (1-кс/638/431/23) Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/818/639/23 Суддя доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 10 травня 2023 року, якою залишили без задоволення скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 14.12.2022 року,-

В С Т А Н О В И Л А:

Цією ухвалою залишено без задоволення скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 14.12.2022 року.

На зазначену ухвалу слідчого судді, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просив її скасувати та постановити нову ухвалу, якою зобов`язати уповноважену особу Шевченківського Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області внести до ЄРДР відомості, згідно його заяви від 14.12.2022 року.

В обґрунтування апеляційної скарги ОСОБА_6 посилався на те, що суддею ОСОБА_7 було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ст. 350 КК України, що, на його думку, підтверджується низкою доказів, а тому працівники поліції незаконно не внесли такі відомості про скоєний злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Також вважає, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають, на його думку, істотне значення у цьому провадженні.

Прокурор та заявник, відповідно до ч.1 ст. 135 КПК України, були належним чином повідомлені засобами телефонного зв`язку про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги, однак у судове засідання не з`явилися. Причин неявки суду не повідомили.

Враховуючи вимоги ч. 4 ст. 405, ч.2 ст. 422 КПК України, колегія суддів вважає за можливе проведення апеляційного перегляду ухвали слідчого судді за відсутності прокурора та заявника ОСОБА_6 , оскільки неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення розгляду без участі сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Заслухавши доповідь судді, колегія суддів дійшла висновку, що задоволенні апеляційної скарги слід відмовити з наступних підстав.

З відомостей, що є наявними в матеріалах судового провадження вбачається, що ОСОБА_6 звернувся до суду зі скаргою, в якій просив зобов`язати уповноважених осіб посадових осіб ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області прийняти та невідкладно зареєструвати подану заяву про вчинення кримінального правопорушення у Єдиному реєстрі досудових розслідувань.

В обґрунтування скарги зазначив, що 14.12.2022 року він звернувся до начальника ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Вказав, що в своїй ухвалі суддя ОСОБА_7 погрожувала йому особисто, а саме: «У іншому випадку такі дії розцінюються як тиск на суд і можуть мати негативні наслідки для заявника», а такі відомості він особисто розцінював як погрози.

Відмовляючи у задоволені скарги ОСОБА_6 , слідчий суддя зазначив, що особи, які подають скаргу на бездіяльність яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР про можливі вчинення злочинів суддею, у своїй заяві виказують фактичну незгоду з прийнятим процесуальним рішенням судді. Також слідчий суддя вказав, що зобов`язання внесення відомостей до ЄРДР за заявою такого роду, де фактично заявником висловлюється у такий спосіб незгода з прийнятим процесуальним рішенням судді, що прямо суперечить ст. 126 Конституцій України, Закону України «По статус суддів та судоустрій» та не відповідає практиці ЄСПЛ.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком слідчого судді, оскільки він ґрунтується на вимогах чинного законодавства.

Зокрема, ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до вимог, передбачених ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язані внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пунктів 4, 5 частини 5 статті 214 КПК України.

Відповідно частини 1 статті 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.

Суд апеляційної інстанції, оцінюючи доводи апеляційної скарги застосовує практику Верховного Суду.

Зокрема, згідно з висновками, викладеними в постанові Верховного Суду від 30.09.2021 року (справа № 556/450/18), системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення, а повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Отже, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Зі змісту доводів заяви ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення (а.с.4), на яку посилається заявник, не вбачається достеменних відомостей про факти, які вочевидь свідчать про вчинення певних протиправних дій суддею, за які передбачена кримінальна відповідальність.

Разом з тим, аналізуючи відомості ухвали судді ОСОБА_7 від 29 листопада 2022 року вбачається, що остання вважала за необхідне роз`яснити ОСОБА_6 , що «…подання заяви про відвід повинно містити беззаперечні обставини, які б поза розумним сумнівом могли б свідчити про наявність підстав для відводу судді. У іншому випадку такі дії розцінюються як тиск на суд і можуть мати негативні наслідки для заявника».

Отже об`єктивно вбачається, що суддя роз`яснила ОСОБА_6 які відомості повинні міститись в заяві про відвід, а також роз`яснила йому ймовірні негативні наслідки, що поза розумним сумнівом не є погрозою для останнього, а є лише роз`ясненням, тобто несе в собі інформаційний характер.

За таких обставин, відсутні підстави вважати заяву ОСОБА_6 саме повідомленням про вчинення злочину, оскільки його повідомлення ґрунтується на суб`єктивних припущеннях та не містить об`єктивних фактичних відомостей, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину.

При цьому колегія суддів враховує, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

А тому, слідчий суддя суду першої інстанції дійшов цілком обґрунтованого висновку про відсутність підстав для внесення цих відомостей до ЄРДР, виходячи з фактичного змісту заяви, для застосування норм статті ч. 1 ст. 214 КПК України та обґрунтовано відмовив ОСОБА_6 у задоволенні скарги.

За таких обставин, ухвала слідчого судді є обґрунтованою та законною, оскільки її постановлено у відповідності до норм чинного законодавства.

Відповідно, ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга без задоволення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 304, 307, 376, 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 -залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 10 травня 2023 року- залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий-

Судді: