Справа №949/1015/23
Провадження №1-кс/949/259/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 липня 2023 року слідчий суддя Дубровицького районного суду Рівненської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання представника власника арештованого майна - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

25 липня 2023 року представник власника майна ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 (ордер серії ВК №1029741 від 19.07.2023) звернувся до суду із клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений на бензопилу марки «Stihl MS 361», яка була вилучена з володіння ОСОБА_4 30 травня 2023 року в результаті проведення огляду та арештована на підставі ухвали слідчого судді Дубровицького районного суду від 01 червня 2023 року і зобов`язати слідчого та/або прокурора, уповноважених на розслідування кримінального провадження, повернути його ОСОБА_4 , як власнику.

В обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_3 зазначає, що 01 червня 2023 року слідчим суддею Дубровицького районного суду Рівненської області ОСОБА_1 постановлено ухвалу в кримінальному провадженні №0000157 від 31.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, згідно якої накладено арешт на бензопилу марки «Stihl MS 361».

Власником вилученого майна є ОСОБА_4 , який переконаний, що на даний час у подальшому арешті і утриманні вилученої з його володіння бензопили марки «Stihl MS 361» відпала потреба, оскільки такий захід був здійснений з мотивів збереження речових доказів, проведення об`єктивного, повного, всебічного досудового розслідування та діє до прийняття процесуального рішення у кримінальному провадженні.

Отже, у зв`язку з непідтвердженням факту незаконної порубки, 17 липня 2023 року слідчим було винесено постанову про закриття кримінального провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

За таких обставин, на думку представника власника арештованого майна, відпали підстави для подальшого арешту майна.

До початку розгляду клопотання від слідчої ОСОБА_5 , за клопотанням якої було арештовано майно, надійшла заява про розгляд даного клопотання без її участі.

Від прокурора ОСОБА_6 надійшла заява про розгляд клопотання без його участі, проти задоволення клопотання не заперечує.

Від адвоката ОСОБА_3 до початку судового засідання надійшло клопотання про проведення судового розгляду без його участі та участі власника майна ОСОБА_4 . Клопотання про скасування арешту майна підтримує та просить його задоволити.

Слідчий суддя, перевіривши клопотання на дотримання вимог КПК України, дослідивши матеріали справи приходить до наступного.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачених ст. 131 КПК України, є арешт майна, суть якого полягає у позбавленні за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст. 174 КПК України.

Частиною 1 ст. 174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, встановлено, що ухвалою слідчого судді Дубровицького районного суду Рівненської області від 01 червня 2023 року в рамках кримінального провадження №0000157 від 31 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, накладено арешт в тому числі і на бензопилу марки «Stihl MS 361».

Зі змісту вказаної ухвали слідчого судді, вбачається, що метою накладення арешту на майно було збереження речових доказів, яким було визнано бензопилу марки «Stihl MS 361», а також досягнення дієвості кримінального провадження.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що із клопотанням про скасування арешту майна, окрім сторони кримінального провадження, а саме підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, може звернутися інший власник або володілець такого майна.

З цього приводу варто звернути увагу на встановлені в ході розгляду обставини справи.

Зокрема, встановлено, що дружина ОСОБА_4 - ОСОБА_7 , являється фізичною особою - підприємцем та надає послуги лісгоспам у проведенні лісозаготівель, а саме: здійснення трелювання лісу та проведення лісосічних робіт відповідно до дозволу №086.14.56, виданого 02 квітня 2014 року. ОСОБА_4 є найманим працівником та займає посаду майстра заготівель.

02 березня 2023 року ФОП ОСОБА_7 уклала договір з Філією "Сарненське ЛГ" ДП "Ліси України" про надання послуг, пов`язаних з лісівництвом, відповідно до лісорубного квитка №001845 від 27 лютого 2023 року, квартал №31 виділ 9.2 (площа 14,0 га) в Озерському лісництві, що включає в себе комплекс робіт: звалювання деревини, трелювання деревини, повне або часткове розкряжування хлистів на сортименти, зачистка лісосіки.

Як було вказано, безпосередньо звалюванням та трелюванням дерев займалися наймані робітники в період з березня місяця по травень місяць. При цьому, роботи по зачистці лісосіки здійснювалися ОСОБА_8 та ОСОБА_9 на підставі цивільно-правових договорів, укладених 29 травня 2023 року на період з 29 травня 2023 року по 31 травня 2023 року.

Саме 30 травня 2023 року ОСОБА_8 та ОСОБА_9 перебували в лісовому масиві в кварталі 31 виділ 9.2 Озерського лісництва, де здійснювали роботи по зачистці території і в той день порубка деревини не здійснювалася.

Філія "Сарненське ЛГ" ДП "Ліси України" у своїй відповіді підтвердила той факт, що в кварталі 31 виділ 9.2 Озерського лісництва на підставі лісорубного квитка №001845 від 27 лютого 2023 року та заключеного договору з ФОП ОСОБА_7 надавалися послуг пов`язані з лісівництвом.

Водночас, Філією "Сарненське ЛГ" ДП "Ліси України" зазначено, що з 01 травня 2023 року по 30 травня 2023 року фактів незаконних порубок деревини породи сосна не виявлено.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_4 є найманим працівником та займає посаду майстра заготівель, встановлено, що бензопила, якою здійснювалися вказані роботи, належить саме йому.

Отже, наведене з достовірністю підтверджує той факт, що ОСОБА_4 є власником бензопили марки «Stihl MS 361».

Оскільки закон захищає право добросовісного власника або законного володільця майна від несприятливих наслідків використання його майна третіми особами, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 174 КПК України, ОСОБА_4 як володілець майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Водночас, у справах «Бакланов проти росії», «Фрізен проти росії», ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним.

Поряд з цим, статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно зі ст.ст. 7, 16 КПК України, загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року р справі № 727/2878/19 (провадження № 14-516цс19), було зроблено висновок про те, що у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Встановлено, що постановою старшого слідчого СВ ВП №1 Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження від 17 липня 2023 року, кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000157 від 31 травня 2023 року закрито у зв`язку з встановленням відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Таким чином, оскільки кримінальне провадження №0000157 закрито 17 липня 2023 року, слідчий суддя приходить до висновку, що оскільки арешт накладався з метою забезпечення збереження речових доказів у вказаному кримінальному провадженні, яке постановою слідчого закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КК України, потреба у збереженні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як накладення арешту на вказане вище майно, відпала.

На переконання суду, подальший арешт майна, за відсутності передбачених для цього підстав, може порушити право власника на вільне використання своєї власності, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, а тому клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

У той же час, слідчий суддя не вирішує питання щодо зобов`язання слідчого та/або прокурора повернути у користування законному володільцю майна, арешт якого скасовано, оскільки вимогами ст. 174 КПК України цього не передбачено.

Втім, варто зазначити, що у відповідності до ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено у разі скасування арешту.

Таким чином, саме скасування арешту майна і слугує підставою для повернення такого майна особі, у якої воно було вилучено.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника власника арештованого майна - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна задоволити.

Скасувати арешт, накладений на бензопилу марки «Stihl MS 361», яка була вилучена з володіння ОСОБА_4 30 травня 2023 року в результаті проведення огляду та арештована на підставі ухвали слідчого судді Дубровицького районного суду від 01 червня 2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: підпис.

Згідно з оригіналом.

Голова Дубровицького

районного суду ОСОБА_1