Справа № 507/2/23
Провадження № 1-кс/507/641/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" липня 2023 р. смт. Любашівка

Слідчий суддя Любашівського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засідання в смт. Любашівка Одеської області клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна в рамках кримінального провадження №0000002 від 02.01.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Любашівського районного суду Одеської області надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна в рамках кримінального провадження №0000002 від 02.01.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Своє клопотання ОСОБА_3 , яка є власником майна мотивує тим, що ухвалою слідчого судді від 04.01.2023 року було накладено арешт на викрадене в неї майно, яке в подальшому було вилучено у ОСОБА_4 , а саме на: два жіночих браслети із металу жовтого кольору, схожого на золото, дві жіночі сережки із металу жовтого кольору, схожого на золото, обручку із жовтого металу, які поміщено до сейф пакету ВУМ1009898 та павербанк UKC, який був поміщений до сейфпакету ВУМ1009897. На даний час всі дослідження вказаного майна проведено, а тому просила скасувати накладений арешт та передати вказане майно їй як власнику.

Власник майна до початку розгляду клопотання, надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність та просив задовольнити клопотання з підстав викладених в ньому.

Прокурор заперечень не надав.

У зв`язку з тим, що відповідно до ч.2 ст.174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядається не пізніше трьох днів після його надходження до суду, а неявка учасників кримінального провадження не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність слідчого, для не порушення строків розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.

Відповідно до ч.2 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю або частково зокрема, слідчим суддею під час досудового розслідування за клопотанням власника майна, якщо буде доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Відповідно до положень ст.41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Крім того, у ст.1 Першого Протоколу від 20.03.1952 року до «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном.

При цьому, у Рішенні ЄСПЛ «Серявін проти України» зазначено, що будь-яке втручання органу влади у захищене право не суперечитиме загальній нормі, викладеній у першому реченні ч.1 ст.1 Першого Протоколу до «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод», лише якщо забезпечено "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Питання стосовно того, чи було забезпечено такий справедливий баланс, стає актуальним лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу законності і не було свавільним.

Щодо дотримання принципу верховенства права, то відповідно до ч.1 ст.8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Також, відповідно до ч.2 ст.8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Слідчим суддею встановлено, що 02.01.2023 року до ЧЧ ВП № 1 Подільського РУП ГУНП в Одеській області надійшла заява ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 про те, що в період часу з 27 грудня 2022 року по 01 січня 2023 року невстановлена особа проникла до її будинку, звідки із однієї з кімнат таємно викрала золото та портативний зарядний пристрій «UKS», білого кольору.

Даний факт зареєстровано до ЄРДР 02 січня 2023 року за номером № 0000002 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування надійшла заява від ОСОБА_5 з проханням приєднати до матеріалів кримінального провадження два жіночих браслети із металу жовтого кольору, схожого на золото, дві жіночі сережки із металу жовтого кольору, схожого на золото, обручку із металу жовтого кольору, які поміщено до сейф пакету ВУМ1009898 та павербанк UKC, який був поміщений до сейфпакету ВУМ1009897.

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як встановлено в судовому засіданні зазначені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Однак, враховуючи, що на теперішній час вказані речі оглянуті експертом, слідчий суддя приходить до переконання, що в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту викраденого у заявника майна відпала необхідність, а тому накладений арешт майна підлягає скасуванню в частині користування ним.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 174, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна в рамках кримінального провадження №0000002 від 02.01.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України - задовольнити частково.

Скасувати арешт в частині користування двома жіночими браслетами із металу жовтого кольору, схожого на золото, двома жіночими сережками із металу жовтого кольору, схожого на золото, обручкою із жовтого металу, які поміщено до сейф пакету ВУМ1009898 та павербанком UKC, який був поміщений до сейф-пакету ВУМ1009897, заборонивши відчуження вказаних речей.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1