Справа № 390/967/23
Провадження № 1-кп/390/340/23
УХВАЛА

"06" червня 2023 р. Кіровоградський районного суду Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Кропивницький обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000204 відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда, громадянина України, з професійно-технічною освітою, не одруженого, працюючого апаратчиком первинної обробки зернових культур в ТОВ «Фалькон Агрогруп», не маючого утриманців, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: дачна ділянка АДРЕСА_2 , не маючого судимостей,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Прокурор подав до суду клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Клопотання обґрунтоване наявністю обґрунтованої підозри, тяжкістю покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Прокурор вважає, що більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Обвинувачений заперечив щодо задоволення клопотання прокурора, при цьому зазначив, що він до затримання мав постійне місце роботи та працював апаратчиком первинної обробки зернових культур в ТОВ «Фалькон Агрогруп», має постійне місце проживання, крім того, має незадовільний стан здоров`я та потребує відповідної діагностики та лікування, яке отримати в умовах слідчого ізолятора неможливо. Також заявив клопотання про розгляд цього кримінального провадження колегією суддів.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_4 просила змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали обвинувального акту, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого (обвинувачених).

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України №1-р/2017 від 23.11.2017 запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані (продовжені) судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за письмовим клопотанням прокурора та вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом. Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.

У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканість, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

У справі «Москаленко проти України» (рішення від 20.05.2010 п. 36) Європейський суд зазначив, що органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачувався. У цьому контексті ЄСПЛ нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Також ЄСПЛ визнав, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Під час досудового розслідування обвинуваченому обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого закінчується 10.06.2023

Матеріали провадження свідчать, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, не має судимостей, не одружений. Розгляд справи по суті не розпочато. За таких обставин, суд вважає, що застосування інших більш м`яких ніж тримання під вартою запобіжних заходів, на даній стадії процесу не забезпечить попередження ризиків, передбачених п.1 - 5 ч.1 ст.177 КПК України, а тому строк тримання обвинуваченого під вартою підлягає продовженню.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Стаття 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи від 27.06.1980 року «Про взяття під варту до суду» зауважує на тому, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Важливим критерієм, орієнтуючись на який, слід застосовувати вид запобіжного заходу повинна бути санкція за злочин, вчинений обвинуваченим, тобто чим більш сувора санкція передбачена за злочин поставлений обвинуваченому в вину, тим більш суворий запобіжний захід повинен бути обраний щодо нього.

Враховуючи вищевикладене та обставини провадження, суд вважає, що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого. У той же час, суд оцінює суворість можливого покарання та визнає за реальну небезпеку можливість ухилення від правосуддя у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в подальшому триманні обвинуваченого під вартою, а тому суд вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому.

Відповідно п.1 ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність продовження обвинуваченому строку тримання під вартою без визначення розміру застави, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину із застосуванням насильства.

Частиною 2 ст. 31 КПК України передбачено, що кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого.

Враховуючи імперативні приписи кримінального процесуального законодавства щодо беззаперечного права обвинуваченого на колегіальний розгляд кримінального провадження відносно нього судом у складі трьох суддів, а також те, що санкція інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення передбачає покарання строком понад 10 років позбавлення волі, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання про розгляд справи колегією суддів та передати судову справу до канцелярії суду для визначення складу колегії суддів.

Керуючись ст. 31, 177, 182, 183, 194, 372 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання обвинуваченого про розгляд даного кримінального провадження колегією суддів, - задовольнити.

Кримінальне провадження № 0000204 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, здійснювати колегіально судом у складі трьох суддів.

Матеріали кримінального провадження № 0000204 передати до канцелярії Кіровоградського районного суду Кіровоградської області для виконання вимог ч.3 ст.35 КПК України, для визначення колегії суддів для здійснення даного кримінального провадження.

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 14.00 год. 06 червня 2023 року до 14.00 год. 04 серпня 2023 року.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», для виконання.

Строк дії ухвали щодо тримання під вартою ОСОБА_5 визначити до 14.00 год. 04.08.2023.

Ухвала може бути оскаржена, в частині продовження строку тримання під вартою, протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою, - в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1