№712/5139/20
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 серпня 2023 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

за участі: секретарів судового засідання: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_6 ,

обвинуваченої - ОСОБА_7 ,

захисника - ОСОБА_8 ,

потерпілої - ОСОБА_9 ,

представника потерпілої - ОСОБА_10 ,

представника цивільного відповідача - ОСОБА_11 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження з обвинувальним актом, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000839 від 08.08.2019, за обвинуваченням:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Богданівка Броварського району Київської області, українки, громадянки України, з вищою освітою, одруженої, маючої на утриманні малолітню дитину - ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , працюючої лікарем акушер-гінекологом (ургентним) акушерсько-гінекологічного відділення комунального некомерційного підприємства «Черкаська центральна районна лікарня» Червонослобідської сільської ради, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої;

у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_7 , перебуваючи відповідно до наказу головного лікаря № 105/1К від 05 грудня 2017 року на посаді лікаря акушер-гінеколога (ургентного) акушерсько-гінекологічного відділення (акушерських палат) комунального некомерційного підприємства «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради, що розташоване за адресою: вул. Пирогова, 3, с. Червона Слобода, Черкаський район, Черкаська область, всупереч ст. 34 Закону України «Основи законодавства України про охорону здоров`я», якою передбачено, що «…лікуючий лікар обирається пацієнтом або призначається йому в установленому цими Основами порядку. Обов`язками лікуючого лікаря є своєчасне і кваліфіковане обстеження та лікування пацієнта…»; Порядку надання медичної допомоги жінкам з багатоплідною вагітністю, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08.04.2015 № 205, згідно з підпунктом 2 пункту 3 «Особливості надання допомоги при БП» розділу ІІ «Розродження жінок з БВ» якого: «ведення І періоду пологів: для спостереження за станом плодів обов`язково використовується електронний фетальний моніторинг у періодичному або, за наявності показань, постійному режимі із записом на плівку», порушуючи норми пунктів 2.1., 2.3., 2.14., 2.16. Розділу ІІ «Завдання та обов`язки» посадової інструкції лікаря акушер-гінеколога ургентного акушерських палат акушерсько-гінекологічного відділення комунального некомерційного підприємства «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради, погодженої головою профспілкового комітету комунального некомерційного підприємства «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради та затвердженої головним лікарем 12.06.2019, якими встановлено: «…лікар-акушер-гінеколог ургентний акушерських палат керується чинним законодавством України про охорону здоров`я та нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, організацію акушерсько-гінекологічної допомоги населенню... Основним завданням лікар-акушер-гінеколога ургентного акушерських палат є надання кваліфікованої планової та невідкладної стаціонарної акушерсько-гінекологічної допомоги вагітним, роділлям, породіллям відповідно до кваліфікаційної категорії… Здійснює діагностику вагітності… раннє виявлення ускладнень вагітності і пологів, лікування та нагляд за породіллями. Володіє всіма методами амбулаторного та стаціонарного лікування, повним обсягом хірургічних втручань…», пунктів 2.1., 2.3., 2.14., 2.16. Розділу ІІ «Завдання та обов`язки» посадової інструкції лікарів акушер-гінекологів акушерсько-гінекологічного відділення, погодженої головою профспілкового комітету та затвердженої головним лікарем комунального некомерційного підприємства «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради 01.07.2019, якою передбачено аналогічні обов`язки, 29 липня 2019 року в період часу з 08 години до 16 години 19 хвилин, знаходячись на своєму робочому місці в приміщенні комунального некомерційного підприємства «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради, що розташоване за адресою: вул. Пирогова, 3, с. Червона Слобода, Черкаський район, Черкаська область, виконуючи свої професійні обов`язки, будучи лікуючим лікарем при прийнятті пологів у ОСОБА_9 , про що попередньо уклала 23 липня 2019 року угоду з останньою, неналежно виконала свої професійні обов`язки при виборі тактики та методики лікування ОСОБА_9 , що призвело до асфіксії другого плоду та в подальшому до його смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 о 07 годині 30 хвилин.

Так, ОСОБА_7 , перебуваючи на посаді лікаря акушер-гінеколога комунального некомерційного підприємства «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради, надавала ОСОБА_9 медичну допомогу, будучи лікуючим лікарем, тобто лікарем-партнером при пологах у ОСОБА_9 , що відбулися 29 липня 2019 року, яка перебувала у неї на обліку всю вагітність до пологів.

29 липня 2019 року у період часу з 08 години до 16 години 19 хвилин, після народження першого плоду, виникли ускладнення у вигляді випадіння петлі (петель) пуповини, що супроводжувалася передлежанням пуповини при цілому плідному міхуру.

При цьому, ОСОБА_7 внаслідок недбалого ставлення до своїх професійних обов`язків невірно надала медичну допомогу ОСОБА_9 , у порушення вимог Порядку надання медичної допомоги жінкам з багатоплідною вагітністю, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08.04.2015 № 205, не проводила електронний фетальний моніторинг стану плодів із записом на плівку, після виникнення показників до операції кесарева розтину у ОСОБА_9 . ОСОБА_7 провела її із запізненням, з недотриманням п`ятнадцятихвилинного максимального інтервалу.

Зокрема, в порушення вимог клінічного протоколу з акушерської допомоги «Кесарів розтин», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 27.12.2011 № 977 «Про внесення змін до наказу МОЗ України від 15.12.2003 року № 582 «Про затвердження клінічних протоколів з акушерської та гінекологічної допомоги» операція кесарева розтину проведена через 22 хвилини після проколу навколоплідного міхура та випадіння петель пуповини другого плоду ОСОБА_9 .

Невірне надання медичної допомоги лікарем акушер-гінекологом ОСОБА_7 громадянці ОСОБА_9 , не у відповідності до Порядку надання медичної допомоги жінкам з багатоплідною вагітністю, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08.04.2015 № 205, та проведення операції кесарева розтину ОСОБА_9 після виникнення у неї показань із запізненням, перебуває в прямому причинному зв`язку з розвитком асфіксії у новонародженого ОСОБА_13 , яка призвела до його смерті.

Указані дії обвинуваченої ОСОБА_7 органом досудового розслідування кваліфіковано за ч. 2 ст. 140 КК України як неналежне виконання медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого до них ставлення, що спричинило тяжкі наслідки неповнолітньому.

Допитана у судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_7 свою вину у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення (злочину) не визнала у повному обсязі та показала суду, що все було зроблено нею згідно діючих протоколів, наказів. Так, до неї звернулася жінка - на той час ОСОБА_14 , неодружена, з приводу переривання вагітності. З останньою, у присутності завідуючої жіночої консультації і акушерки, була проведена бесіда і жінку було умовлено на збереження вагітності. У подальшому вона дізналася, що мама ОСОБА_15 також приходила до її батьків із проханням про переривання вагітності. Через пару тижнів ця жінка прийшла для постановлення на облік і стала на нього без жодних проблем. На обліку ОСОБА_15 перебувала у неї. За документами вона лікар-партнер, який не може сам приймати рішення, а підтримує думку жіночої консультації, старшого (ординатора) і завідуючого відділенням, якщо жінка знаходиться у пологовому. Допомагає жінці у вирішенні деяких питань. Обґрунтовано лікування надається тільки після попереднього обговорення із завідуючим відділенням, заступником і заступником жіночої консультації. Вагітність проходила без особливостей. Під час вагітності жінка нібито двічі перебувала на стаціонарному лікуванні з приводу підтримуючої терапії, але точно вона не пам`ятає. Загрози, як такої, не було. Їй рекомендувався спокій та відпочинок, так як вона тяжко працювала. Відпустку вона відгуляла, показів для госпіталізації у неї не було, вагітність виносила без особливостей. Згідно діючих наказів була госпіталізована в пологове відділення для підготовки до пологів. Жінка володіла всією інформацією про усі узгодження, консиліуми, методи обстеження, про що свідчать її підписи про згоду в історії: на обстеження, лікування та родові. Обстежена жінка була у повному обсязі перед тим, як зайшла у пологи. Вона була оглянута і був проведений консиліум лікарів у складі: завідуючого, ординатора і лікаря-партнера, тобто її - ОСОБА_7 . Родові шляхи були готові до пологового розрішення. Жінці був запропонований кесарів розтин, від якого вона відмовилася і підписала згоду, що наполягає на тому, аби самостійно зробити спробу народити. Жінка була переведена до пологового залу без особливостей. «Монітор» був знятий на момент огляду. Він зроблений на одне серцебиття. Якщо жінка в спокої, без перейм, вони можуть «зняти монітор» двох плодів. Спочатку знімають один плід, а потім другий плід. Якщо це в пологовому залі і жінка з переймами, використовуються ручні фетальні датчики вислуховування серцебиття, тобто неодночасно, так як у них у пологовому відділенні немає пологового датчика. Якщо жінка в спокої, обходяться тим датчиком, що у них є. Води у першого плоду відійшли о 09 годині ранку. Жінка була переведена до пологового залу без особливостей, протікав перший період пологів. Перша дитина народилася без особливостей, фізіологічним шляхом. Коли народжується друга дитина, чекають перейми, щоб повністю дати матці скоротитися і щоб розпочалося народження другого плоду. При цьому у піхві звисає пуповина першого народженого плоду. Другий лікар тримає матку, щоб головочка стояла рівно. Розміри голівки не відповідали розмірам тазу. Водичка скривається дуже повільно, щоб не було «плюх», при цьому тримають голову. Нажаль, сталася прикрість і вона по задній стінці відчула пальцями пульсуючі петлі пуповини. Про це сказала на весь зал. Пульсуюча пуповина - це петля, вона висить на рівні 2-3 сантиметри, можливо, менше, це тільки пальцем відчувається. Це повністю є асфіксія плоду. Зазвичай асфіксія призводить до загибелі. Щоб підтвердити свій діагноз, вона звернулася за допомогою до заступника головного лікаря, який був присутній у пологовому відділенні. ОСОБА_16 після проведення вагінального огляду підтверджує діагноз і приймається рішення спускатися в операційну. Операційна знаходилася на 4 поверсі. Вони були на 5 поверсі. Від моменту постановлення діагнозу пройшло 14 хвилин, вилучення відбулося дуже швидко, до 3-х хвилин. Кесарів розтин був проведений без особливостей. Дитина була передана лікарю неонатологу для подальшого лікування. Рішення щодо кесаревого розтину вона сама не має права приймати, оскільки залучені заступник головного лікаря ОСОБА_16 , ординатор ОСОБА_17 , денний ургентний лікар ОСОБА_18 .

На запитання прокурора обвинувачена ОСОБА_7 відповіла, що все було обговорено з жінкою при поступленні у відділення. Жінка підписує всі згоди. Був консиліум і завідуючий відділенням ОСОБА_19 особисто її оглянув, поспілкувався і запропонував кесарів розтин, а вона відмовилася. У консиліумі зазначено, що жінка ведеться фізіологічно, згідно 5 наказу. У залі, окрім неї, ОСОБА_7 , були лікарі: ОСОБА_17 , ОСОБА_16 , ОСОБА_18 та неонатолог ОСОБА_20 . Крім того, була дитяча медсестра ОСОБА_105, а також акушерка - ОСОБА_21 . Біля жінки були від початку, послухали, вийшли, помасажували. Постійно не сидять. Коли жінка розпочинає народжувати, всі заходять. Ще від початку був чоловік. Коли жінка народжувала, чоловік вийшов. Покази ручних фетальних датчиків не фіксуються на стрічку. В процесі пологів використовували лише ручні фетальні датчики.

У відповідь на запитання представника потерпілої - адвоката ОСОБА_10 обвинувачена ОСОБА_7 зазначила, що у Наказі № 205 є вказівка на використання «монітору», коли жінка в спокої. У них 1 монітор. До полового залу плоди зафіксовані на стрічку, у подальшому ручним датчиком кожні 15-20 хвилин слухали серце.

На запитання захисника - адвоката ОСОБА_8 обвинувачена ОСОБА_7 пояснила, що коли встановлюється діагноз, один з лікарів телефонує в операційну, там анестезіолог збирає бригаду, накривають стіл, розпаковують бікси. Потім, коли санітари викликали ліфт, вона сама переклала жінку на кушетку для від`їзду в операційну. В операційну спускаються два лікарі. Це все час. Доходять до ліфту, який має бути вже готовий. В операційні чекає бригада. Всі повинні накритися і простерилізуватися. Вона особисто подавала жінку в операційну, положила її на стіл, бо всі були зайняті, також допомагала ОСОБА_22 , ОСОБА_23 . Потім прибігли анестезіолог ОСОБА_24 і неонатолог. Введення анестезії займає 2-3 хв. При цьому, ОСОБА_7 наголосила, що категорично не погоджується з висновком експерта, який стверджує, що операція кесарева розтину проведена через 22 хвилини після проколу навколоплідного міхура та випадіння петель пуповини другого плоду ОСОБА_9 , оскільки «скриття» плідних вод не є показом до кесаревого розтину, так як плід ще не почав страждати. Плід почав страждати, коли почало страждати серце. Тоді був встановлений діагноз, проведений консиліум і жінка подана в операційну. В операційні бригаді знаходилася вона - ОСОБА_7 , ОСОБА_18 , неонатолог ОСОБА_20 , анестезіолог ОСОБА_24, анестезист, операційна медсестра, акушерка ОСОБА_21 . Тоді, коли був вилучений плід, забігла ОСОБА_16 . Стан дитини був тяжкий: рефлексів не було, серцебиття не було, дихання не було. Передали на реанімаційний столик для проведення подальших реанімаційних заходів. Дитинку реанімували і перевели в обласну лікарню. Вона кожного дня прослідковувала, який стан у дитини. Дитина прожила близько 40-ка днів. Потерпіла 3-4 рази була у лікарні у дитини, переважно приїжджали батьки чоловіка. Їм давали списки на купівлю медикаментів. Навіть вона допомагала медикаментами. Медикаменти придбавалися для обласної лікарні, а не для районної.

У відповідь на запитання суду обвинувачена ОСОБА_7 зазначила, що вона уже давно повідомляла керівництву про те, що немає датчика для проведення електронного фетального моніторингу стану плодів із записом на плівку. Робила це усно.

У судових дебатах та в останньому слові обвинувачена ОСОБА_7 наголошувала на тому, що не вважає себе винуватою, і просила її виправдати.

Не зважаючи на невизнання обвинуваченою своєї вини у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України, викладене вище обвинувачення підтверджується наступними доказами:

Так, потерпіла ОСОБА_9 під час допиту в судовому засіданні показала, що 29 липня 2019 року о 08-ій годині ранку її забрала ОСОБА_7 , її лікар на той час, на прийом. Разом із лікарем ОСОБА_25 вони її оглянули і сказали, що ми будемо народжувати. Пробили їй «пузир». Вона хвилювалася і запитала про те, чи будуть їй робити кесарів розтин. ОСОБА_7 відповіла, що бачитимуть по обставинах. До обіду вона постійно перебувала у передродовій залі. Поруч із нею знаходився чоловік. ОСОБА_7 періодично підходила, перевіряла, як відкривається матка, який її стан. Коли матка відкрилася сильніше і почалися сильні потуги, ОСОБА_7 наказала їй перейти на пологове крісло, де народився перший хлопчик. Їй показали дитину, сказали, що все добре. Потім, здається, пробили другого «пузиря», щоб почалися потуги другої дитини. У подальшому сказали, що почалися проблеми - випадіння пуповини. Вправляли пуповину; ОСОБА_26 під грудьми тримав однією рукою, а іншою підтримував бік живота і намагався ніби направити дитину чи видавити її; наказували тужитися, на що вона відповідала, що потугів у неї більше немає. Весь цей час вирішували, чи вакуумом робити, чи що, поки не вирішили робити кесарів розтин. Наказали їй перелізти на каталку та доправили в операційний зал. Після всього її розбудила ОСОБА_7 уже в реанімації і сказала, що її дитина «не жилець», буде як рослина.

На запитання прокурора потерпіла відповіла, що не може сказати, скільки часу пройшло з моменту випадіння петель пуповини до доставки її в реанімацію. Із ОСОБА_7 вона попередньо домовлялася про те, що остання буде приймати у неї пологи. ОСОБА_7 була її лікуючим лікарем і головним лікарем на її пологах. Підтвердила, що їй телефонував слідчий з приводу вилучення медичної документації щодо дитини і вона надала на це дозвіл.

У відповідь на запитання суду потерпіла зазначила, що, окрім ОСОБА_7 , під час пологів були присутні ОСОБА_26 , ОСОБА_22 та ОСОБА_23 . ОСОБА_106 і ОСОБА_26 періодично приходили, а коли вона перейшла на пологове крісло, уже були всі.

У відповідь на запитання свого представника - адвоката ОСОБА_10 потерпіла повідомила, що дитина перебувала на лікуванні у Черкаській обласній дитячій лікарні. Особисто вона провідувала її не часто. Телефонували лікарі, казали, що необхідно, а вони приносили медикаменти. Купували все те, що виписували лікарі. Коли вони приходили відвідати дитину, медсестри давали їм список ліків, вони ішли в аптеку, купували і відразу відносили назад. До дитинки їздили кожного дня, але не пам`ятає, чи щодня необхідно було щось нове докуповувати.

На запитання представника цивільного відповідача - адвоката ОСОБА_11 потерпіла відповіла, що коли вона перебувала у Черкаській районній центральній лікарні, їй лише сказали дещо докупити після пологів. Ті списки, що їм давали у Черкаській обласній дитячій лікарні, вони повертали у пакетах із медикаментами. Кошти на медикаменти витрачалися їхні з чоловіком. Те, що було в списках, відповідає тим чекам, які долучені до цивільного позову.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_17 показав, що були пологи, народилася перша дитина, народилася друга дитина, були ускладнення - випадіння петель пуповини, дистрес плоду. Серцебиття не відновилося і пішли в операційну.

На запитання прокурора свідок пояснив, що лікар-партнер може бути лікуючим лікарем. Йому не відомо, чи передбачено поняття «лікар-партнер» чинним законодавством. З 08:00 до 16:00 години того дня він був черговим лікарем. Жінка уже лежала в лікарні. Коли вона поступила, він не пам`ятає. ОСОБА_7 була її лікарем, який приймає пологи. Про це її попросила жінка, завідуючий «дав добро». Проведенням пологів керує лікар, який приймає пологи. Рішення під час пологів приймаються колегіально. Якщо ургентна ситуація - збирається консиліум. Якщо ніч і нікого немає - рішення приймаються по телефону. Черговий лікар чергує. Якщо виникає якась ургентна ситуація, то повідомляється завідуюча, викликаються ургентні лікарі. Де в законодавстві передбачено консиліум лікарів, сказати не може. Він особисто приймав участь у пологах. Моніторинг проводиться через кожні 30 хвилин у першому періоді, а у другому - після кожної потуги. Лікар, який «вскривав» навколоплідні води, - ОСОБА_7 повідомила про випадіння петлі пуповини. Були вжиті дії щодо вправляння петель пуповини, їх вправили, але серцебиття не вирівнялося, був діагностований дистрес плоду і було прийнято рішення про кесарів розтин. Таке рішення було прийнято колегіально: ним, ОСОБА_7 та ОСОБА_16 . Наказ № 977 на той час був. Тактика ведення пологів - згідно даного наказу. Від проведення пологів ОСОБА_7 ніхто не відсторонював і її дії під сумнів не ставилися.

У відповідь на запитання представника потерпілої - адвоката ОСОБА_10 свідок зазначив, що років 10 працює із ОСОБА_7 . Медичним експертом не працював. Кесарів розтин проводився у відділенні реанімації поверхом нижче. Був проведений протягом 14 хвилин.

На запитання захисника - адвоката ОСОБА_8 свідок повідомив, що жінка була оглянута завідуючим ОСОБА_25 і ОСОБА_107, зняті моніторинги і її перевели до пологового залу. Показів для кесаревого розтину не було. Коли почались пологи, він був у пологовому залі. Окрім нього, там були: ОСОБА_7 - лікар, ОСОБА_16 - заступник головного лікаря по дитинству та пологовій допомозі, ОСОБА_18 - лікар. Середній медичний персонал не пам`ятає. ОСОБА_25 не приймав безпосередньої участі у пологах, у пологовому залі його не було. Були покази до кесаревого розтину - провели консиліум, рішення консиліуму - потрібно іти в операційну. Жінку переводять в операційну, попутно телефонують лікарю-анестезіологу. Розпорядження дають лікарі. Хто та в якому порядку вчиняв дії, не пам`ятає. Санітарки кладуть жінку на каталку і перевозять, а лікарі, які приймають пологи, телефонують у реанімацію, щоб готували операційну і готувалися до операції. Все було швидко. Двоканального токографа для двійні у них немає. Щоб постійно знімати моніторинг на плівку, потрібні показання, на той час показань не було, тому користувалися портативними фетальними доплер датчиками, якими слухалося серцебиття плоду. Якби був у їхній лікарні двоканальний, то ним би ним користувалися.

На запитання представника цивільного відповідача - адвоката ОСОБА_11 свідок зазначив, що якщо двійня - бажано використовувати двоканальний токограф. Цап не знає і не пам`ятає, як вона виглядає. У їхній лікарні народжувалися двійнята, неодноразово.

Свідок ОСОБА_16 у судовому засіданні показала, що із 1991 року працює в лікарні. Як на день пологів, так і на даний час обіймає посаду заступника головного лікаря по дитинству та пологовій допомозі. Того дня вона була в пологовому залі, прийшла на допомогу молодшій колезі. Народжувалася двійня. Перша дитина народилася через природні шляхи. Згідно протоколу ведення пологів по багатоплідній вагітності була проведена амніотомія. ОСОБА_7 та консиліумом встановлено діагноз: випадіння пульсуючих петель пуповини і жінка була подана в операційну. Згідно існуючого на той час наказу № 977 це є показом до кесарського розтину, перший рівень ургентності. Це 15 хвилин з моменту постановки діагнозу. Жінка була доставлена у цей час в операційну і розпочато оперативне втручання, яке закінчилося народженням дитини у стані тяжкої гіпоксії. Вона особисто не була в операційній, а була до подачі жінки в операційну. Акушерське відділення знаходиться на 5 поверсі, а операційна - на 4 поверсі. Є час, зафіксований анестезіологом, він виставляє початок операції: години та хвилини, у карті реанімації.

На запитання прокурора свідок відповіла, що різниця між поняттями «лікуючий лікар» та «лікар-партнер» їй не відома. У законодавстві визначення поняття «лікар-партнер» немає. ОСОБА_7 під час пологів була лікарем-партнером та лікуючим лікарем. Пологи приймала ОСОБА_7 , а не черговий лікар, оскільки була відповідна письмова заява від жінки. Пологами керує один лікар, але завжди є черговий лікар і старший колега. Фетальний моніторинг не проводився, так як у них немає моніторингу для двійні. ОСОБА_7 «вскрила» води, сказала, що випали петлі пуповини, вони випадають на першій хвилині, а тоді, коли проходить перейма, виштовхнулась пуповина. Далі жінку подали в операційну, ніяких більше дій не проводилося. Консиліум передбачений тоді, коли іде ургентний кесарський розтин, тоді не вирішує один лікар, а проводиться консиліум, це передбачено їхніми правилами, «неписане правило». Коли випали петлі пуповини, був проведений консиліум, їх було уже 4 лікарі. Коли багатоплідна вагітність, у залі знаходиться мінімум 2 лікарі, це «неписаний закон». Двоє лікарів це вже консиліум. Якщо є черговий лікар, викликається ургентний лікар, завжди є графік народжувань, і лікар оцінює ситуацію, але якщо стається така ситуація, як випадіння петель або кровотеча відшарування, це також входить у перший рівень ургентності. ОСОБА_7 від даних пологів не відсторонювали.

У відповідь на запитання захисника - адвоката ОСОБА_8 свідок пояснила, що у пологовому залі було 4 гінекологи: ОСОБА_7 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , і вона - ОСОБА_16 . Окрім того, були: акушерка ОСОБА_21 , лікар неонатолог ОСОБА_27 , дитяча медична сестра та санітарка. У них немає фетального моніторингу для двійні, але у даному випадку це не пов`язано з успішністю пологів, адже коли випадають петлі пуповини, як себе поведе дитина, передбачити не можливо, на скільки дитина зуміє адаптуватися, наскільки головочка спресує пуповину тут не можливо передбачити. І навіть якби фетальний моніторинг вівся весь перший період, у другому періоді передбачити кінцевий результат не можливо.

На запитання представника цивільного відповідача - адвоката ОСОБА_11 свідок зазначила, що нормативно-правовими актами дозволяється використання одноканального моніторингу для двійні, томущо вона не знає, скільки двоканальних є в області. Використовується доплер датчик, спочатку записується кардіотокографія однієї дитини, а потім другої дитини, але постійно ведеться спостереження за дітками і в першому періоді, і в другому методом кардіотокографа без запису. Під час пологів ОСОБА_9 використовувався одноканальний моніторинг.

Свідок ОСОБА_18 під час допиту в судовому засіданні повідомила, що як на день пологів, так і на даний час обіймає посаду лікаря акушер-гінеколога. Того дня була на чергуванні. Зайшла до залу, коли вже народили перший плід. Коли народжували другий плід, «вскрили» води, відбулося випадіння петель пуповини, вправили, провели консиліум, діагностували дистрес і пішли на кесарів розтин. Народилася дитина в дистресі.

На запитання прокурора свідок відповіла, що не може сказати, скільки часу зайняло вправляння петель пуповини, секунд 3,10,13, дуже швидко. Петлі вправляли ОСОБА_7 і ОСОБА_16 . У пологовому залі також були: ОСОБА_17 , ОСОБА_21 , неонатолог ОСОБА_28 . Хто ще був, вона не пам`ятає. Не пам`ятає і дитячу медсестру та санітарку. ОСОБА_7 була лікарем-партнером. Лікар-партнер - це той лікар, якого обирає жінка. Лікуючий лікар і є лікар-партнер. ОСОБА_7 була на пологах, а вона була черговим лікарем. ОСОБА_7 не може самостійно прийняти рішення, але чим це передбачено, вона не знає. Якщо пологи без ускладнень - рішення приймає один лікар, якщо є ускладнення у пологах - кілька лікарів. Це «неписане правило». У них є кардіомонітор, але одночасно для двох плодів його не можна використовувати. Прослуховування серцебиття вони проводять за допомогою доплера, у першому періоді кожні 15 хвилин, а у період потуг кожні 5 хвилин. Проводили до «вскриття» вод і після. Послухали серцебиття, «вскрили» води і знову послухали серцебиття. Це секунди. Випадіння петель пуповини - це ОСОБА_29 категорія ургентності - терміновий показник для кесарева розтину.

У відповідь на запитання представника потерпілої - адвоката ОСОБА_10 свідок зазначила, що по ієрархії головною була ОСОБА_16 . Приходить лікар з більшим досвідом, дивиться і каже, що так, ми йдемо на кесарський розтин. Лікар з більшим стажем має підтвердити. Пологи веде той лікар, якого вибрала Цап. У них виникли ускладнення і тоді скликається консиліум і проводиться кесарський розтин.

Свідок ОСОБА_21 , будучи допитаною у судовому засіданні, надала покази про те, що як на день пологів, так і на даний час обіймає посаду акушерки. Того дня вона прийшла на зміну. Жінку перевели у пологовий зал. Слухали серцебиття, все проходило нормально. Народилася перша дитина, вона її прийняла і віддала лікарю, все було добре. Потім жінку оглянули лікарі і сказали, що нам на кесарський розтин. Вона вийшла з пологового залу і збирала все, що потрібно було на кесарський розтин.

На запитання прокурора свідок відповіла, що від жінки вона не чула, щоб остання наполягала на кесарському розтині. Серцебиття прослухувалося ручним доплером. Кожні 5-10 хвилин старалися слухати, все було добре. Вона особисто слухала серцебиття доплером. Жінку оглядала ОСОБА_7 . Окрім неї були: ОСОБА_16 , ОСОБА_18 , ОСОБА_17 . А потім сказали, що йдемо на кесарський розтин. Ніби ОСОБА_7 сказала.

У відповідь на запитання представника потерпілої - адвоката ОСОБА_10 свідок зазначила, що на кесарів розтин також ходила. Забрала дитину і передала неонатологу. У якому стані знаходилася дитина, вона не знає.

На запитання захисника - адвоката ОСОБА_8 свідок пояснила, що пологовий зал знаходиться на 5 поверсі, а операційна - на 4 поверсі. Коли вирішили проводити кесарів розтин, вона вийшла з пологового залу, зібрала все необхідне, медикаменти і пішла на 4 поверх. Всі зустрілися в операційній. Операція була проведена швидко.

Свідок ОСОБА_30 у судовому засіданні показала, що потерпіла у справі є її донькою. Того дня вранці їй зателефонували діти і повідомили, що ОСОБА_15 починає народжувати. Вона поїхала у с. Червона Слобода. Був обід. Поцікавилася, чи родиться там дитинка, у них двоє діток було. Їй сказали, що пологи розпочалися, чекайте. Чекала в коридорі. Потім відкрилися двері і на каталці вивезли ОСОБА_15 . Вона лежала гола на боку і її везли в ліфт на 5 поверсі. Ніхто їй нічого не сказав, вона так і залишилася чекати в коридорі. Потім, через хвилин 20, дитину везуть на каталці, у неї в роті трубочки. У подальшому ОСОБА_7 повідомила їй, що одна дитина «нормальна» народилася, а одна хвора. Після цього її провели до дитини. Вона лежала під апаратами, вся в судорогах. Сказали, що випадок один із тисячі. Там були такі розмови, що краще б ця дитинка померла, ніж вона залишилася живою. Потім лікар повів її до ОСОБА_15 в реанімацію. ОСОБА_7 запитала у неї ( ОСОБА_31 ), чи може ОСОБА_15 написати відмову від дитини. Вона поцікавилася чому. ОСОБА_7 пояснила, що дитина дуже хвора. Вона повернулася назад і пробула там до вечора, так як сказали, що дитину перевезуть у дитячу лікарню, оскільки дитина довго була без кисню. Потім приїхала швидка і його винесли о 20:00, несли на руках. У лікарню поїхав зять і приїхала його мати. Більше місця вони їздили туди.

На запитання прокурора свідок відповіла, що у перинатальному центрі все було платне. Їм давали список і вони ходили купували. ОСОБА_7 не пропонувала допомогу на лікування.

У відповідь на запитання захисника - адвоката ОСОБА_8 свідок зазначила, що ОСОБА_7 вона знає, так як вони з одного села. З приводу переривання вагітності вони ані до ОСОБА_7 , ані до її батьків не зверталися.

На запитання представника цивільного відповідача - адвоката ОСОБА_11 свідок пояснила, що у Червоній Слободі вона особисто нічого не купувала, але у дитячій лікарні їм щодня давали список і вони купували ліки. Окрім того, у реанімації зятю давали список ліків, які потрібно було купити. Особисто вона нічого не купувала, діти купляли.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_32 показав суду, що потерпіла у справі ОСОБА_9 є його дружиною. Восени 2018 року дружина сказала йому про «затримку». Поїхали до лікаря. ОСОБА_7 зробила УЗД, повідомила, що все нормально, є плід, але ніби як двоє. На повторному УЗД підтвердили, що двійня. Зраділи. Вагітність проходила нормально. 29 липня 2019 року зранку, о пів на 9 чи о пів на 10, почалися пологи. Йому зателефонувала ОСОБА_15 і повідомила, що їй пробили «пузир». Він зібрався і приїхав до лікарні. Було все нормально. Годині о 14-тій, можливо, точний час пригадати не може, йому сказали: «Будемо народжувати», і він вийшов із пологового залу. Згодом почув крик дитини. Через деякий час усі почали метушитися. На його запитання: «Що трапилося?», відповідали: «Все нормально, все по плану, не хвилюйтеся». Потім туди прибігли інші лікарі. Згодом вибігла медсестра за каталкою. На його запитання: «Що трапилося?», відповіла: «Все нормально, не хвилюйтеся». У той час, коли його забрали, щоб покласти першу дитину йому на груди, вивезли ОСОБА_15 . Потім прийшла ОСОБА_7 і повідомила, що не змогли родити, «кесерили», дитинка народилася травмована, «пуповина вискочила». Довго, години півтори, чекали швидку, щоб перевести дитину у дитячу лікарню. За швидкою він також приїхав у дитячу лікарню. До дитини його не пустили, сказали чекати. Що вони робили, він не знає. Години через дві вийшов лікар, сказав, що справи погані, нехватка кисню. Протягом місяця він щодня їздив туди, отримував списки і купляв ліки. Списки, переважно, давала медсестра йому особисто в руки майже щодня. В аптеці збирали все і він відносив ліки. Медикаменти придбавалися за кошти сім`ї. Дружина приїздила кілька разів, бо не мала можливості. Разом з ним могли приїжджати його батьки або батьки ОСОБА_15 . ОСОБА_7 до дитини не навідувалася.

На запитання прокурора свідок підтвердив, що йому телефонував слідчий з приводу вилучення медичної документації щодо дитини і він надав на це дозвіл після консультації з адвокатом, який сказав, що це потрібно зробити швидко.

На запитання представника цивільного відповідача - адвоката ОСОБА_11 свідок повідомив, що не пам`ятає, коли ОСОБА_15 виписали з лікарні. Після лікарні вона перебувала вдома. Скільки точно разів дружина відвідувала ОСОБА_33 , сказати не може, 5-6 разів точно. Коли була можливість, навідувала його. До вагітності працювала птахівником у МХП. Поховання оплачувала їхня сім`я.

На запитання захисника - адвоката ОСОБА_8 свідок ОСОБА_34 пояснив, що списки ліків отримував у лікарні.

Свідок ОСОБА_35 під час допиту в судовому засіданні повідомила, що потерпіла у справі ОСОБА_9 є її невісткою. Вони домовилися, що мама ОСОБА_15 буде із нею у день пологів, а вона приїде наступного дня. Однак сталося так, що уже ввечері вона була біля перинатального центру, чекала другу їхню дитинку. У пологовому відділенні її не було. Дитину привезли майже о 21-ій годині, хоча народилася вона о 16-тій чи о 17-тій. Чомусь її довго не привозили. Привезли просто з кисневим балончиком. Потім дитину забрали, підключали до апарату. Десь через 3 години до них вийшла лікар, сказала, що дитина поступила у вкрай тяжкому стані, та повідомила, що цього дня всі необхідні медикаменти забезпечує лікарня, а наступного дня вони мають приїхати вранці і закупити все необхідне для дитини. Наступного дня о 08-ій години вони уже були там. До них вийшов лікар, дав список, пояснив ситуацію і вони скупилися. Дитину навідували щодня. Чи провідувала дитину ОСОБА_7 , їй не відомо. Списки на закупівлю необхідних медикаментів їм виносили із відділення, вони скуплялися і відразу віддавали. Після того, як дитина померла, її похованням займалися всі, але, в основному, син та невістка. На закупівлю ліків та поховання були витрачені кошти сина та невістки.

Експерт ОСОБА_36 , будучи допитаним у судовому засіданні, пояснив, що експертиза № 04-01/03 проводилася у період часу з 18 березня 2020 року до 31 березня 2020 року. У цей період часу комісія вивчала об`єкти експертизи, шляхом читання та вивчення. Складення підсумків відбулося 31 березня 2020 року. На момент проведення експертизи і на момент пологів діяв наказ Міністерства охорони здоров`я України від 27.12.2011 № 977 «Про внесення змін до наказу МОЗ України від 15.12.2003 року № 582 «Про затвердження клінічних протоколів з акушерської та гінекологічної допомоги». На момент проведення експертизи експертна комісія черпає знання з офіційних джерел: сайту https://moz.gov.ua/ та сайту https://www.rada.gov.ua/. На той момент цей наказ видавало як чинний. У законодавстві взагалі не визначено поняття «лікаря-партнера». Поняття «лікуючого лікаря» визначено Законом України «Основи законодавства України про охорону здоров`я». Відповідно до Закону України «Основи законодавства України про охорону здоров`я» рішення при проведенні пологів та про проведення кесаревого розтину приймає лікуючий лікар. У законодавчій базі і відомих йому наказах МОЗ про консиліум не йдеться.

У відповідь на запитання захисника - адвоката ОСОБА_8 експерт зазначив, що на момент складання висновку експерта наказ МОЗ України від 27.12.2011 № 977 був чинний. Дві складові призвели до тієї катастрофи, якою закінчилися пологи: 1) не проведення моніторингу взагалі не дозволяло оцінювати, коли потрібно міняти стратегію ведення пологів. При проведенні пологів взагалі не моніторився згідно наданих на експертизу медичних документів стан другого плоду. Що було з другим плодом не зрозуміло ні в який момент часу; 2) наказом № 977 визначено, що при таких кесарських розтинах є 15-тихвилинний інтервал, який хоча б дає можливість зберегти життя і здоров`я плоду. У медичній картці вони побачили, що лікарі перейшли до кесарського розтину, але він, на їхню думку, зроблений із запізненням. Групи лікарів медичну допомогу не надають. Є основи законодавства, є лікуючий лікар, є регламент, його може відсторонити завідуючий, начмед і стати сам лікуючим лікарем. У процесі експертизи історія пологів передрукована повністю, однак експерти не бачать деяких записів по прізвищах. На сторінці 8 висновку експерта № 04-01/03 вказано час і описані дані породіллі: «…Аускультативно серцебиття плоду 90 ударів в хвилину». Це дані медичної карти. Така чистота серцевих скорочень трактується як респіраторний дистрес, тобто недостатність кисню у плоді, яка за межами норми і значно впливає на його життя. Час зазначений 15:55. Далі, на цій же сторінці, вказано час початку операції: 16:17. Проста математика, порахували скільки хвилин. Це відповідь на питання, які конкретні покази були для проведення операції кесарів розтин. Це вирішальний показ, який дозволяв чітко розуміти, що якісь проблеми з плодом відбуваються. На цій же сторінці зазначено, що хірург ОСОБА_7 . Йому не відомо, щоб кесарський розтин проводив не лікуючий лікар, а прийшов хтось і провів кесарський розтин. Комісія не може встановлювати авторство записів. Членам комісії не було відомо і законодавство не передбачає, щоб був лікуючий лікар і при наявності лікуючого лікаря прийшов інший лікар і зробив операцію. Щодо наказу № 977, то, ця ж сторінка, ті, хто визначав покази до операції кесарський розтин, самі послалися на наказ № 977. Він передивився сайт, станом на проведення експертизи наказ № 977 чинний. Там обмовка, що він в редакції 2014 року, але це назву його не змінило. Наказ 2011 року, а зміни 2014 року, які не вплинули на його назву. Тобто, на час проведення експертизи і під час проведення пологів у гр. Цап наказ № 977 був чинний, покази до операції кесарського розтину були безперечні у вигляді сповільнення серцебиття плоду станом на 15:55, що задокументовано в історії пологів, згідно даних медичної карти комісія експертів вважає, що лікуючим лікарем Цап була ОСОБА_7 . Медична допомога при пологах надавалася невірно, не у відповідності до наказу МОЗ України від 08.04.2015 року № 205 «Порядок надання медичної допомоги жінкам з багатоплідною вагітністю», а саме не проводився електронний фетальний моніторинг стану подів із записом на плівку. Також операція кесарів розтин ОСОБА_9 після виникнення до неї показів проведена із запізненням, із недотриманням п`ятнадцятихвилинного максимально інтервалу. Викладене вище перебуває у прямому причинному зв`язку з розвитком асфіксії новонародженого, яка призвела до його смерті.

На запитання обвинуваченої ОСОБА_7 експерт відповів, що поняття «амніотомія» він не використовує. Сповільнення серцебиття плоду було абсолютним показом для проведення кесаревого розтину. «Аміотомія» не являється показом до кесаревого розтину. Станом на 15 годину 55 хвилин були покази для кесарського розтину.

Явку свідка ОСОБА_19 , зазначеного в обвинувальному акті, стороною обвинувачення у судове засідання забезпечено не було.

Суд враховує судову практику щодо випадків змушеного судового розгляду кримінального провадження за відсутності свідків і виходить з наступного.

За змістом ч. 3 ст. 23 КПК України сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити присутність під час судового розгляду свідків обвинувачення з метою реалізації права сторони захисту на допит перед незалежним та неупередженим судом.

З огляду на не забезпечення стороною обвинувачення присутності під час судового розгляду свідка обвинувачення, суд дійшов висновку про наявність підстав для ухвалення рішення з урахуванням наданих сторонами доказів, які він мав можливість безпосередньо дослідити в судовому засіданні.

Сторона захисту клопотань про виклик свідків не заявляла.

Крім того, викладене вище обвинувачення підтверджується іншими доказами та процесуальними рішеннями, які підтверджують їх допустимість та належність, безпосередньо дослідженими в судовому засіданні у порядку, передбаченому ст.ст. 358, 359 КПК України, а саме:

- даними витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000839 від 08.08.2019, відповідно до якого 07 серпня 2019 року до Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області надійшла заява від гр. ОСОБА_37 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про те, що 29 липня 2019 року під час народження двох дітей у його дружини ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , друга дитина зазнала травми в пологовому будинку Центральної районної лікарні Черкаського району /т. 3 а.п. 1/;

- даними протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 05 серпня 2019 року, згідно з яким гр. ОСОБА_32 заявив, що 29 липня 2019 року під час народження двійні у гр. ОСОБА_9 друга дитина зазнала травм у пологовому будинку ЦРЛ Черкаського району /т. 3 а.п. 2/;

- даними доручення про проведення досудового розслідування від 08 серпня 2019 року /т. 3 а.п. 3/;

- даними повідомлення слідчого СВ Черкаського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_38 про початок досудового розслідування від 08 серпня 2019 року /т. 3 а.п. 4/;

- даними постанови про здійснення досудового розслідування слідчою групою від 08 серпня 2019 року, відповідно до якої здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0000839 від 08.08.2019 доручено групі слідчих у складі: слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_38 , слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_39 , слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_40 ; старшим слідчої групи визначено слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_38 /т. 3 а.п. 5/;

- даними постанови про призначення групи прокурорів у кримінальному провадженні від 08 серпня 2019 року, згідно з якою у кримінальному провадженні за № 0000839 від 08.08.2019 призначено групу прокурорів у складі прокурорів Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_41 , ОСОБА_42 ; старшим групи визначено прокурора Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_43 /т. 3 а.п. 6/;

- клопотанням слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_39 , погодженим прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_44 , про тимчасовий доступ до речей і документів від 08 серпня 2019 року /т. 3 а.п. 7-8/;

- ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_45 від 09 серпня 2019 року у справі № 712/10603/19, якою клопотання слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_39 задоволено; надано тимчасовий доступ до документів, а саме до медичної документації, яка велася медичними працівниками при народженні другої дитини 29 липня 2019 року ОСОБА_9 , та картки стаціонарного хворого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , від 29 липня 2019 року, яка перебуває у володінні КНП «Центральна районна лікарня Черкаського району» Черкаської міської ради, що розташоване за адресою: вул. Пирогова 3, с. Червона Слобода Черкаського району Черкаської області, та можливість вилучити її для проведення судово-медичної експертизи; організацію виконання ухвали покладено на слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_46 /т. 3 а.п. 9-10/;

- протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 04 вересня 2019 року, що був проведений слідчим СВ ЧРВП ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_47 на підставі ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_45 від 09 серпня 2019 року у присутності володільця документів - ОСОБА_48 , за участі понятих ОСОБА_49 та ОСОБА_18 , а також копією опису речей і документів, які були вилучені на підставі ухвали слідчого судді, суду, від 04 вересня 2019 року, згідно з якими вилучено історію пологів № 461/7 478 на гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на 32 арк., аналізи на 9 арк., картку розвитку новонародженого 478 на 13 арк., картку розвитку новонародженого 478 на 12 арк., від 23 липня 2019 року до 02 серпня 2019 року /т. 3 а.п. 11-12, 13/;

- заявою ОСОБА_9 про залучення до провадження як потерпілого від 14 серпня 2019 року /т. 3 а.п. 14/;

- даними постанови про зміну складу слідчої групи від 02 вересня 2019 року, відповідно до якої здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0000839 від 08.08.2019 доручено групі слідчих у складі: слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_38 , слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_39 , слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_40 , слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_50 ; старшим слідчої групи визначено слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_38 /т. 3 а.п. 15/;

- заявою завідувача відділення інтенсивної терапії новонароджених КНП «ЧОДЛ ЧОР» ОСОБА_51 від 02 вересня 2019 року про надання добровільної згоди на проведення огляду місця події в приміщенні палати № 4 КНП «ЧОДЛ ЧОР» відділення інтенсивної терапії новонароджених /т. 3 а.п. 16/;

- даними протоколу огляду місця події від 02 вересня 2019 року, що був проведений слідчим Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_52 на підставі повідомлення чергового Черкаського РВП, у присутності понятих ОСОБА_53 та ОСОБА_54 , за участю завідувача відділення інтенсивної терапії новонароджених КНП «ЧОДЛ ЧОР» ОСОБА_51 , яким зафіксовано, що предметом огляду є приміщення четвертої палати відділення інтенсивної терапії новонароджених КНП «ЧОДЛ ЧОР», що розташована на третьому поверсі неонатального корпусу за адресою: вул. 30 років Перемоги, 16, м. Черкаси. Приміщення палати розміром 5 х 6 м, з двома великими вікнами. В палаті розташовані різні медичні апарати. В правому дальньому кутку палати, біля вікна, розташований офісний стіл, на якому знаходиться медична карта стаціонарного хворого № 64/2 ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та листки основних показників стану хворого в кількості 35 штук, які були вилучені /т. 3 а.п. 17/;

- довідкою старшого слідчого в ОВС - криміналіста СУ ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_55 про те, що виготовити фототаблицю до вказаного вище протоколу огляду місця події від 02 вересня 2019 року не представилось можливим у зв`язку з технічною несправністю /т. 3 а.п. 18/;

- направленням трупа для проведення судово-медичного дослідження /т. 3 а.п. 19/;

- даними протоколу огляду місця події від 02 вересня 2019 року, що був проведений слідчим СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_56 на підставі вказівки чергового ЧВП, у присутності понятих ОСОБА_57 та ОСОБА_58 , за участю спеціаліста ОСОБА_59 , яким зафіксовано, що об`єктом огляду є приміщення моргу, який розташований за адресою: вул. Менделєєва, 3, м. Черкаси. Вхід до даного приміщення здійснюється через дерев`яні двері білого кольору. Зліва в даному приміщенні розташований металевий стіл. На даному столі розміщений труп ОСОБА_13 . Чоловічий труп лежить на спині на секційному столі. Руки розігнуті в ліктьових суглобах, відведені від тулуба під кутом 45 градусів. Ноги зігнуті в колінних та кульшових суглобах під кутом 90 градусів. Голова дещо повернута вліво. Шкірний покрив всього тіла з жовтуватим відтінком. Труп на дотик холодний. Трупне заклякання виражено слабко. Трупні плями блідо-фіолетового кольору, розташовані на задній поверхні голови, тулуба та шиї. При натисканні пальцем бліднуть та відновлюють своє забарвлення через 15 хв. В лобній ділянці, на тильній поверхні правої кисті та ступні наявні численні рани на фоні фіолетово-зелених синців. Інших тілесних ушкоджень на відкритих ділянках тіла не виявлено. Під час огляду місця події заяв, скарг зауважень не надійшло. В ході даної слідчої дії нічого вилучено не було /т. 3 а.п. 20/;

- довідкою старшого слідчого в ОВС - криміналіста СУ ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_55 про те, що виготовити фототаблицю до вказаного вище протоколу огляду місця події від 02 вересня 2019 року не представилось можливим у зв`язку з технічною несправністю /т. 3 а.п. 21/;

- даними протоколу огляду трупа від 03 вересня 2019 року, що був проведений слідчим Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_60 , у присутності понятих ОСОБА_61 та ОСОБА_62 , за участю спеціаліста - судово-медичного експерта (лікаря) ОСОБА_59 , яким зафіксовано огляд трупа дитини ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 . Під час огляду встановлено, що труп чоловічої статі; шкірні покриви з жовтуватим відтінком; довжина тіла 54 см, маса тіла становить 3 716 гр. Труп на дотик холодний. Трупне заклякання виражено слабко. Трупні плями острівцеві, розташовані на задньо-бокових поверхнях тулубу, шиї, кінцівок. При натисканні на них пальцем свого кольору не змінюють. Трупне всихання та гнилісні зміни відсутні. Голівка овальної форми, деформована в лівій потиличній ділянці, ззаду та зліва направо. Волосся на голові світло-русяве, рідке, довжиною близько 2 см. Велике та маленьке джерельце м`які, не зарослі. Велике джерельце запале. Біля отворів роту наявні патьоки оранжевих мас. В білкових оболонках крововиливів не виявлено, з жовтуватим відтінком, райдужні оболонки сірого кольору. Повіки закриті, рогівки прозорі, зіниці діаметром 0,4 см кожний. Склери жовтуваті. Вушні раковини звичайні, хрящі вушних раковин на дотик цілі. В носових ходах наявні оранжеві слизові маси в незначній кількості. Рот відкритий, язик в порожнині роту, зуби відсутні. Слизові оболонки губ цілі, червона кайма губ буро-жовтого кольору. Слизова оболонка ротової порожнини жовто-рожевого кольору. Шия розвинута пропорційно тулубу. Грудна клітина плоско-циліндричної форми, із сосків виділень немає. Живіт на рівні реберних дуг. Зовнішні статеві органи сформовані за чоловічим типом, яєчка опущені в калитку, крайня плоть прикриває головку статевого члену, виділень із сечовипускного каналу не виявлено. Шкіра в навколопупковій ділянці змащена зеленим барвником. Анальний отвір зімкнутий, шкіра довкола нього чиста. Кінцівки розвинені пропорційно тулубу, на дотик цілі. Ушкодження: в лобній ділянці, в обох скроневих ділянках, на тильній поверхні лівої кисті, в лівому ліктьовому згині, на обох стопах, на передній поверхні в нижній третині лівої гомілки наявні численні цяткові ранки, шкіра навколо яких частково змащена зеленим барвником. Більшість ран розташовані на фоні фіолетово-зелених синців. В лівій тім`яно-потиличній ділянці наявний розлитий фіолетового кольору синець розмірами 8 х 6 см з нечіткими межами. В ході даної слідчої дії нічого вилучено не було /т. 3 а.п. 22-23/;

- копією свідоцтва про народження ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , виданого Черкаським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, серії НОМЕР_1 від 06 серпня 2019 року /т. 3 а.п. 24/;

- копією лікарського свідоцтва про смерть № 814 від 04 вересня 2019 року, виданого лікарем КУ «Черкаське обласне бюро судово-медичної експертизи» ОСОБА_63 , з якого вбачається, що ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у стаціонарі Черкаської обласної дитячої лікарні, причина смерті: субарахноїдальний крововилив унаслідок пологової травми /т. 3 а.п. 25/;

- клопотанням слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_38 про призначення судово-медичної експертизи від 03 вересня 2019 року /т. 3 а.п. 26-27/;

- ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_64 від 03 вересня 2019 року у справі № 712/11468/19 про призначення судово-медичної експертизи /т. 3 а.с. 28/;

- супровідними листами № 9871/47-2019 від 03 липня 2019 року та № 9939/47-2019 від 06 вересня 2019 року, відповідно до яких експертній установі скеровано: ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси про призначення судово-медичної експертизи; оригінал медичної карти стаціонарного хворого № 64/2; оригінал основних показників стану хворого на 35 листах; історію пологів гр. ОСОБА_9 на 32 арк; аналізи на 9 арк; картку розвитку новонародженого 478 на 13 арк; картку розвитку новонародженого 478 на 12 арк. /т. 3 а.п. 29,30/;

- даними постанови про зміну групи прокурорів у кримінальному провадженні від 11 жовтня 2019 року, згідно з якою у кримінальному провадженні за № 0000839 від 08.08.2019 визначено групу прокурорів у складі прокурорів Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_65 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 ; старшим групи призначено прокурора Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_65 /т. 3 а.п. 31/;

- даними постанови про створення слідчої групи від 15 жовтня 2019 року, відповідно до якої створено слідчу групу у кримінальному провадженні за № 0000839 у складі: слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_38 (старший слідчої групи), слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_39 (член слідчої групи), слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_40 (член слідчої групи), старшого слідчого в ОВС - криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, СУ ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_66 (член слідчої групи), старшого слідчого в ОВС - криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, СУ ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_67 (член слідчої групи), старшого слідчого-криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, СУ ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_68 (член слідчої групи), слідчого СУ ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_69 (член слідчої групи), старшого слідчого-криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, СУ ГУНП в Черкаській області підполковника поліції ОСОБА_70 (член слідчої групи), слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, СУ ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_71 (член слідчої групи) /т. 3 а.п. 32-33/;

- клопотанням слідчого Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_38 , погодженим прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_72 , про дозвіл на тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, від 15 листопада 2019 року /т. 3 а.п. 34-35/;

- ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_73 від 19 листопада 2019 року у справі № 712/14992/19, якою клопотання слідчого Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_38 задоволено; надано тимчасовий доступ до індивідуальної картки вагітної та породіллі № 33/274 ОСОБА_9 , що знаходиться в КНП «Центральна районна лікарня» в с. Червона Слобода, вул. Пирогова, 3; виконання ухвали доручено слідчому СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанту поліції ОСОБА_74 , іншому слідчому, який перебуває в групі слідчих по даному провадженні, та, за його дорученням, оперуповноваженим працівникам Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області /т. 3 а.п. 36/;

- даними протоколу тимчасового доступу до речей і документів від 29 листопада 2019 року, що був проведений слідчим СУ ГУНП в Черкаській області майором поліції ОСОБА_71 на підставі ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_73 від 19 листопада 2019 року у присутності медичного реєстратора ОСОБА_75 , згідно з яким слідчий ознайомилася із індивідуальною карткою вагітної та породіллі № 33/274 ні ім`я ОСОБА_76 на 50 арк. разом з додатками, без вилучення документа /т. 3 а.п. 37-39/;

- запитом КУ «Черкаське обласне бюро судово-медичної експертизи» № 01-1-05/576 від 04 листопада 2019 року про надання гістологічного архіву від трупа ОСОБА_13 /т. 3 а.п. 40/;

- клопотанням слідчого СУ ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_71 , погодженим прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_72 , про тимчасовий доступ до речей і документів від 18 листопада 2019 року /т. 3 а.с. 41/;

- ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_73 від 20 листопада 2019 року у справі № 712/15033/19, якою клопотання слідчого СУ ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_71 задоволено; надано тимчасовий доступ до гістологічного архіву від трупа ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , а саме шматочків внутрішніх органів (плаценти з плідними оболонками) патологоанатомічного відділу КНП «Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради» за адресою: м. Черкаси, вул. Менделєєва, 3, з можливістю його вилучення; виконання ухвали доручено слідчим, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні /т. 3 а.п. 42/;

- повідомленням заступника головного лікаря КНП «Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради» ОСОБА_77 № 01-30/1901 від 26 листопада 2019 року, з якого вбачається, що біологічного матеріалу від трупа ОСОБА_13 , а саме шматочків внутрішніх органів (плаценти з плідними оболонками) до КНП «ЧОЛ Черкаської обласної ради» на протязі 2019 року не було доставлено /т. 3 а.п. 43/;

- копією запиту слідчого СУ ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_71 № 12600/1/24/79-2019 від 26 листопада 2019 року /т. 3 а.п. 44/;

- повідомленням головного лікаря КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради ОСОБА_78 № 07/1936 від 02 грудня 2019 року, з якого встановлено, що, зі слів медичного персоналу пологового відділення, 29 липня 2019 року до патологоанатомічного відділу КНП «Черкаська обласна лікарня» було направлено гістологічний матеріал (дитяче місце) від новонароджених дітей Цап (хлопчики), що народилися ІНФОРМАЦІЯ_7 в пологовому відділенні КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради, про що свідчить запис в Журналі утилізації біологічних відходів, інших супроводжуючих листів немає /т. 3 а.п. 45/;

- даними копії витягу із Журналу утилізації біологічних відходів /т. 3 а.п. 46-47/;

- повідомленням слідчого СУ ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_71 , адресованим начальнику КУ «Черкаське обласне бюро судово-медичної експертизи», від 11 грудня 2019 року про те, що у зв`язку з відсутністю гістологічного архіву - шматочків внутрішніх органів (плаценти з плідними оболонками) ОСОБА_13 у патологоанатомічному відділі КНП «Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради», направити його для проведення судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_13 не представляється можливим /т. 3 а.п. 48/;

- листом слідчого СУ ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_71 , адресованим в.о. начальника Управління охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації ОСОБА_79 , № 270/24/79/2020 від 11 січня 2020 року, з проханням провести службову перевірку щодо втрати медичними працівниками гістологічного архіву породіллі ОСОБА_9 /т. 3 а.п. 49/;

- листом начальника Управління охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації ОСОБА_80 № 664/02/12-01-18 від 14 лютого 2020 року та копією довідки про результати комісійної перевірки фактів, викладених у листі ГУНП в Черкаській області, з яких вбачається, що у ході проведеної комісійної перевірки комісія Управління охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації дійшла висновку, що біологічний матеріал (плацента) породіллі ОСОБА_9 до КНП «Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради» не направлявся, у Журналі обліку відправленого матеріалу для патгістологічного дослідження в Черкаській ЦРЛ за 2019 рік відсутній запис щодо відправлення біологічного матеріалу (плаценти) породіллі ОСОБА_9 /т. 3 а.п. 50, 51-54/;

- даними висновку експерта № 03-01/814 від 03 вересня 2019 року (заключна частина складена 16 грудня 2019 року), відповідно до якого причиною смерті ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , є асфіксія новонародженого неуточненого ґенезу, що ускладнилась розвитком гіпоксично-ішемічного ураження центральної нервової системи: мозкова кома (по медичним даним), цяткові крововиливи в м`які мозкові оболонки головного мозку, серозний менінгіт, набряк речовини головного мозку, гліоз речовини головного мозку. Враховуючи дані медкарти № 64/2 стаціонарного хворого, смерть ОСОБА_13 настала ІНФОРМАЦІЯ_3 о 07 годині 30 хвилин. При судово-медичній експертизі трупа виявлено синець та крововилив в лівій тім`яно-потиличній ділянці, які виникли внаслідок дії тупого предмету та носять ознаки легких тілесних ушкоджень /т. 3 а.п. 58-69/;

- копією заяви ОСОБА_9 про долучення до матеріалів кримінального провадження фотознімків ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , від 05 серпня 2019 року та відповідними фотозображеннями останнього /т. 3 а.п. 74, 75-78/;

- клопотанням слідчого Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_38 , погодженим прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_72 , про дозвіл на тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, від 15 листопада 2019 року /т. 3 а.п. 79-80/;

- ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_81 від 19 листопада 2019 року у справі № 712/14993/19, якою клопотання слідчого Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_38 задоволено частково; надано дозвіл на тимчасовий доступ із можливістю ознайомлення з оригіналами та отримання належним чином завірених копій наступних речей і документів, а саме: наказів про призначення на посади завідувача пологовим відділенням Черкаської районної лікарні, лікарів та асистентів, які приймали пологи у ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , проводили та асистували кесарів розтин, та їх службові (посадові) обов`язки, що знаходяться в КНП «Центральна районна лікарня» в с. Червона Слобода, вул. Пирогова, 3, Черкаського району Черкаської області; виконання ухвали покладено на слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_38 , іншого слідчого, який перебуває в групі слідчих по даному провадженні, та/або, за його дорученням, оперуповноваженим працівникам Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області /т. 3 а.п. 81/;

- даними протоколу тимчасового доступу до речей і документів від 29 листопада 2019 року, що був проведений слідчим СУ ГУНП в Черкаській області майором поліції ОСОБА_71 на підставі ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_81 від 19 листопада 2019 року /т. 3 а.п. 82-84/;

- описом речей і документів, які були вилучені на підставі ухвали слідчого судді, суду, від 29 листопада 2019 року /т. 3 а.п. 85/;

- копією витягу з наказу Черкаської центральної районної лікарні № 105/1К від 05 грудня 2017 року, відповідно до якого ОСОБА_7 , лікаря акушер-гінеколога акушерсько-гінекологічного відділення (гінекологічних палат) переведено на посаду лікаря акушер-гінеколога (ургентного) акушерсько-гінекологічного відділення (акушерських палат) з 05 грудня 2017 року /т. 3 а.п. 92/;

- копією посадової інструкції лікаря акушер-гінеколога ургентного акушерських палат акушерсько-гінекологічного відділення КНП «Черкаська ЦРЛ» ЧРР, відповідно до якої лікар-акушер-гінеколог ургентний акушерських палат керується чинним законодавством України про охорону здоров`я та нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, організацію акушерсько-гінекологічної допомоги населенню (п. 2.1.). Основним завданням лікар-акушер-гінеколога ургентного акушерських палат є надання кваліфікованої планової та невідкладної стаціонарної акушерсько-гінекологічної допомоги вагітним, роділлям, породіллям відповідно до кваліфікаційної категорії (п. 2.3.). Здійснює діагностику вагітності, … раннє виявлення ускладнень вагітності і пологів, лікування та нагляд за породіллями (п. 2.14.). Володіє всіма методами амбулаторного та стаціонарного лікування, повним обсягом хірургічних втручань … (п. 2.16.). Лікар-акушер-гінеколог ургентний несе відповідальність за належне виконання покладених на нього завдань і функцій та використання наданих прав (п. 4.1.), як за недоброякісну роботу і помилкові дії, так і за бездіяльність і неприйняття рішень, які входять в коло його обов`язків і компетенції (п. 4.2.) /т. 3 а.п. 110-116/;

- копією посадової інструкції лікарів акушер-гінекологів акушерсько-гінекологічного відділення, пунктами 2.1., 2.3., 2.14, 2.16, 4.1., 4.2. якої передбачені положення, аналогічні зазначеним вище/т. 3 а.п. 129-136/;

- клопотанням слідчого СУ ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_71 , погодженим прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_72 , про тимчасовий доступ до речей і документів від 02 грудня 2019 року /т. 3 а.п. 140-141/;

- ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_82 від 04 грудня 2019 року у справі № 712/15652/19, якою клопотання слідчого СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_71 задоволено; надано слідчому СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_71 тимчасовий доступ до індивідуальної карти вагітної та породіллі № 33/274 ( форма 111/о) ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка знаходиться в КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради, що розташована за адресою: Черкаська область, Черкаський район, с. Червона Слобода, вул. Пирогова, 3, з можливістю її вилучення /т. 3 а.с. 142-143/;

- даними протоколу тимчасового доступу до речей і документів від 10 грудня 2019 року, що був проведений слідчим СУ ГУНП в Черкаській області майором поліції ОСОБА_71 на підставі ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_82 від 04 грудня 2019 року, та описом речей і документів, які були вилучені на підставі ухвали слідчого судді, суду, від 10 грудня 2019 року, згідно з якими вилучено індивідуальну карту вагітної та породіллі № 33/274 (форма 111/о) на ім`я ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , разом з додатками на 50 арк. /т. 3 а.п. 144-146, 147/;

- постановою про призначення експертизи від 02 січня 2020 року /т. 3 а.п. 148/;

- даними висновку експерта № 04-01/03 від 31 березня 2020 року, відповідно до якого тактика введення пологів гр. ОСОБА_9 , а саме введення їх через природні родові шляхи, без застосування кесаревого розтину була обрана вірно у відповідності до клінічного протоколу з акушерської допомоги «Кесарів розтин», затвердженого наказом МОЗ України від 27.12.2011 року № 977 «Про внесення змін до наказу МОЗ України від 15.12.2003 року № 582 «Про затвердження клінічних протоколів з акушерської та гінекологічної допомоги» та наказу МОЗ України від 08.04.2015 року № 205 «Порядок надання медичної допомоги жінкам з багатоплідною вагітністю». До початку пологів показань до застосування операції кесарів розтин у гр. ОСОБА_9 не було. До асфіксії новонародженого, що ускладнилася розвитком гіпоксично-ішемічного ураження центральної нервової системи могло призвести відшарування плаценти. Медична допомога ОСОБА_9 при пологах надавалась невірно, не у відповідності до наказу МОЗ України від 08.04.2015 року № 205 «Порядок надання медичної допомоги жінкам з багатоплідною вагітністю», а саме не проводився електронний фетальний моніторинг стану плодів із записом на плівку. Також операція кесарів розтин ОСОБА_9 після виникнення до неї показів проведена із запізненням, з недотриманням п`ятнадцятихвилинного максимально інтервалу. Викладене вище перебуває в прямому причинному зв`язку з розвитком асфіксії новонародженого, яка призвела до його смерті. Ймовірною причинною випадіння петлі (петель) пуповини була багатоплідна вагітність, що супроводжувалася передлежанням пуповини при цілому плідному міхуру. Випадіння петлі (петель) могло відбутися під час розтину або розриву оболонок плідного міхура. Операція кесарів розтин проведена через 22 хвилини після проколу навколоплідніного міхура та випадіння петель пуповини другого плоду ОСОБА_9 , що являється перевищенням часу до початку операції у відповідності до клінічного протоколу з акушерської допомоги «Кесарів розтин», затвердженим наказом МОЗ України від 27.12.2011 року № 977 «Про внесення змін до наказу МОЗ України від 15.12.2003 року № 582 «Про затвердження клінічних протоколів з акушерської та гінекологічної допомоги». Дії лікарів в період часу між зазначеним вище проколом і випадінням петель та початком операції були вірними /т. 3 а.п. 150-197/;

- даними постанови про зміну складу слідчої групи у кримінальному провадженні від 05 березня 2020 року, відповідно до якої групу слідчих у кримінальному провадженні за № 0000839 затверджено у наступному складі: слідчого СВ Черкаського РВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_38 (старший слідчої групи), старшого слідчого в ОВС - криміналіста СУ ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_66 (член слідчої групи), старшого слідчого-криміналіста СУ ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_68 (член слідчої групи), старшого слідчого-криміналіста СУ ГУНП в Черкаській області підполковника поліції ОСОБА_70 (член слідчої групи), старшого слідчого в ОВС - криміналіста СУ ГУНП в Черкаській області капітана ОСОБА_83 (член слідчої групи), слідчого СУ ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_39 (член слідчої групи), старшого слідчого в ОВС - криміналіста СУ ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_84 (член слідчої групи) /т. 3 а.п. 198-199/;

- даними постанови про зміну групи прокурорів (процесуальних керівників) від 03 квітня 2020 року, згідно з якою у кримінальному провадженні за № 0000839 визначено групу прокурорів у складі прокурорів Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_6 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 ; старшим прокурором групи призначено прокурора Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_6 /т. 3 а.п. 200/;

- даними протоколу огляду предметів від 07 березня 2020 року, що був проведений старшим слідчим в ОВС - криміналістом СУ ГУНП в Черкаській області майором поліції ОСОБА_85 , у присутності понятих ОСОБА_86 та ОСОБА_87 , яким зафіксовано огляд наступних медичних документів: 1) історії пологів № 461/7 КНП Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 , містить 32 аркуші, включаючи аналізи на 9 аркушах; 3-тя та 4-та сторінка вказаного документа містить інформовану добровільну згоду пацієнта на проведення діагностики, лікування, проведення операції та знеболення, вказана угода складена та підписана між ОСОБА_9 та ОСОБА_7 від 23 липня 2020 року; 2) картки розвитку новонародженого № 478 (1 із дв) Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 , дана картка містить 13 аркушів; 3) картки розвитку новонародженого № 478 (2 із дв) Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 , дана картка містить 12 аркушів; 4) медичної карти стаціонарного хворого Черкаської обласної лікарні на ім`я ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , з усіма аналізами; 5) індивідуальної карти вагітної та породіллі Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 на 19 аркушах, на останній сторінці наявний конверт, у якому знаходяться результати аналізів, також в картці окремо вкладені 8 аркушів результатів УЗД обстежень вагітної ОСОБА_9 ; 6) обмінної карти вагітної жінки на ім`я ОСОБА_9 , на першій сторінці вказаної карти окремо вкладений аркуш заяви ОСОБА_9 на ім`я головного лікаря Черкаської ЦРЛ про дозвіл на пологи під наглядом лікаря-партнера ОСОБА_7 від 24 травня 2020 року, наявні три підписи знизу, серед яких підпис ОСОБА_25 (завідувач відділення); 7) листків основних показників хворого Цап Черкаської обласної дитячої лікарні, у кількості 35 шт. /т. 3 а.п. 201/;

- постановою про визнання та приєднання речових доказів і передачу їх на зберігання від 07 березня 2020 року, відповідно до якої медичні документи: завірені копії наказів та посадові інструкції Черкаської ЦРЛ, історію пологів № 461/7 КНП Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; картку розвитку новонародженого № 478 (1 із дв) Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 , картку розвитку новонародженого № 478 (2 із дв) Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; медичну карту стаціонарного хворого Черкаської обласної лікарні на ім`я ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , з усіма аналізами; індивідуальну карту вагітної та породіллі Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; обмінну карту вагітної жінки на ім`я ОСОБА_9 ; листки основних показників хворого Цап Черкаської обласної дитячої лікарні, в кількості 35 шт., які належним чином оглянуті, визнано речовим доказом по кримінальному провадженню № 0000839; медичні документи: історію пологів № 461/7 КНП Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; картку розвитку новонародженого № 478 (1 із дв) Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 , картку розвитку новонародженого № 478 (2 із дв) Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; медичну карту стаціонарного хворого Черкаської обласної лікарні на ім`я ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , з усіма аналізами; індивідуальну карту вагітної та породіллі Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; обмінну карту вагітної жінки на ім`я ОСОБА_9 ; листки основних показників хворого Цап Черкаської обласної дитячої лікарні, в кількості 35 шт., упаковані у сейф-пакет № ІNZ 4038158 з пояснювальними написами, підписами понятих та слідчого, які визнано речовим доказом у даному провадженні, здано на зберігання до камери схову речових доказів СУ ГУНП в Черкаській області до прийняття рішення судом у даній справі; завірені копії наказів та посадових інструкцій залишено у матеріалах провадження /т. 3 а.п. 202/;

- постановою про призначення експертизи від 24 квітня 2020 року /т. 3 а.п. 203/;

- даними висновку експерта № 04-01/16 від 04 травня 2020 року, згідно з яким у відповідності до ст. 34 Закону України «Основи законодавства України про охорону здоров`я» обов`язками лікуючого лікаря є своєчасне лікування та обстеження пацієнта. При ведені пологів гр. ОСОБА_9 , згідно наданої на експертизу історії пологів, її лікуючий лікар була ОСОБА_7 . Виходячи з викладеного вище, лікар акушер-гінеколог ОСОБА_7 була уповноважена на вибір тактики та методики лікування гр. ОСОБА_9 , а також на її зміну та саме нею медична допомога гр. ОСОБА_9 надавалася невірно. Невірне надання медичної допомоги лікарем акушер-гінекологом ОСОБА_7 гр. ОСОБА_9 , не у відповідності до наказу МОЗ України від 08.04.2015 року № 205 «Порядок надання медичної допомоги жінкам з багатоплідною вагітністю» та проведення операції кесарів розтин гр. ОСОБА_9 після виникнення до неї показів із запізненням, перебуває в прямому причинному зв`язку з розвитком асфіксії у новонародженого, яка призвела до його смерті /т. 3 а.п. 206-251/;

- копією запиту старшого слідчого в ОВС - криміналіста СУ ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_84 № 5870/24/50-20 від 22 травня 2020 року /т. 3 а.п. 252/;

- повідомленням головного лікаря КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради ОСОБА_78 № 07/875 від 25 травня 2020 року, з якого вбачається, що КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради має в наявності дві одиниці справних одноканальних апаратів кардіотокографів, один з яких знаходиться в пологовому відділенні, другий - в жіночій консультації, які можуть використовуватися лікарями лікарні при наданні медичної допомоги пацієнтам, в тому числі при прийнятті пологів /т. 3 а.п. 253/.

Також у судовому засіданні судом були дослідженні докази, що характеризують особу обвинуваченої, та оглянуто речові докази (медичні документи).

Відповідно до ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

За змістом ст. 85 КПК України належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.

Відповідно до положень ч.ч. 1,2 ст. 86 КПК України доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

Достовірність та об`єктивність наведених вище доказів у суду сумніву не викликає, адже вони отримані без порушення закону, узгоджуються між собою, є належними, допустимими та достатніми, у зв`язку з чим суд їх прийняв. Матеріали досудового розслідування обвинуваченій та її захиснику були відкриті відповідно до ст. 290 КПК України.

Зазначені вище висновки експертів за проведеними по справі судовими експертизами суд вважає об`єктивними, такими, що відповідають фактичним обставинам справи, які належним чином мотивовані, аргументовані та науково обґрунтовані, тому сумнівів у суду вони не викликають.

Будь-яких протиріч у досліджених доказах, що мають істотне значення для висновків суду, не встановлено.

Суд враховує, що у свідоцтві про народження серії НОМЕР_1 від 06 серпня 2019 року /т. 3 а.п. 24/ ім`я новонародженого зазначено як ОСОБА_13 , тоді як в ряді письмових доказів воно вказано як ОСОБА_13 , однак наявність вказаної описки не перешкоджає суду з`ясувати дійсні обставини, що підлягають встановленню у межах даного кримінального провадження, не є порушенням вимог КПК України, яке в силу положень ст. 412 КПК України можна визнати істотним і таким, що перешкоджає чи може перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, і не має наслідком визнання даних доказів недопустимими.

Разом з тим, суд не надає оцінку наступним доказам, які не досліджувалися судом за клопотанням сторін:

- копії посадової інструкції заступника головного лікаря Черкаської ЦРЛ по дитинству та пологовій допомозі ОСОБА_16 /т. 3 а.п. 94-97/;

- копії посадової інструкції завідувача акушерсько-гінекологічного відділення /т. 3 а.п. 98-109/;

- копії посадової інструкції лікаря педіатр-неонатолога акушерських палат акушерсько-гінекологічного відділення КНП «Черкаська ЦРЛ» ЧРР /т. 3 а.п. 117-121/;

- копії посадової інструкції лікаря акушер-гінеколога акушерських палат акушерсько-гінекологічного відділення КНП «Черкаська ЦРЛ» /т. 3 а.п. 122-128/.

Окрім того, суд визнає неналежними доказами, як такі, що за своїм змістом прямо чи опосередковано не підтверджують та не спростовують вину обвинуваченої у вчиненні інкримінованих їй діянь, а також існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у даному кримінальному провадженні, наступні документи:

- клопотання слідчого Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_38 , погоджене прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_44 , про дозвіл на тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, від 06 вересня 2019 року /т. 3 а.п. 70-71/;

- ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_73 від 10 вересня 2019 року у справі № 712/11669/19, якою клопотання слідчого Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_38 задоволено; надано тимчасовий доступ до речей і документів, які знаходяться в КНП «Центральна районна лікарня», що за адресою: с. Червона Слобода, вул. Пирогова, 3, а саме: здійснити виїмку оригіналів відеозаписів подій за 29 липня 2019 року із камер спостереження у відділенні для пологів /т. 3 а.п. 72/;

- протокол тимчасового доступу до речей і документів від 13 вересня 2019 року, що був проведений слідчим Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_60 на підставі ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_73 від 10 вересня 2019 року, відповідно до якого відеозапис від 29.07.2019 з камери відеоспостереження відсутній у зв`язку з ремонтом відеосистеми /т. 3 а.п. 73/;

- копію витягу з наказу Черкаської центральної районної лікарні № 109 від 03 вересня 2012 року, відповідно до якого ОСОБА_20 з 03 вересня 2012 року прийнято до 0,5 ставки лікаря-педіатра-неонатолога акушерських палат акушерсько-гінекологічного відділення Черкаської ЦРЛ, як зовнішнього сумісника /т. 3 а.п. 86/;

- копію витягу з наказу Черкаської центральної районної лікарні № 17 від 01 лютого 2016 року, відповідно до якого ОСОБА_17 , лікаря-акушер-гінеколога (ургентного) акушерсько-гінекологічного відділення (акушерські палати), з 01 лютого 2016 року переведено, за його згодою, на посаду лікаря-акушер-гінеколога цього ж відділення /т. 3 а.п. 87/;

- копію витягу з наказу Черкаської центральної районної лікарні № 17 від 01 лютого 2016 року, відповідно до якого ОСОБА_18 , лікаря-акушер-гінеколога акушерсько-гінекологічного відділення (акушерські палати), з 01 лютого 2016 року переведено, за її згодою, на посаду лікаря-акушер-гінеколога (ургентного) цього ж відділення /т. 3 а.п. 88/;

- копію витягу з наказу Черкаської центральної районної лікарні № 198 від 31 грудня 2015 року, відповідно до якого ОСОБА_16 , в.о. заступника головного лікаря з дитинства та пологової допомоги, призначено з 01 січня 2016 року на посаду заступника головного лікаря з дитинства та пологової допомоги /т. 3 а.п. 89/;

- копію витягу з наказу Черкаської центральної районної лікарні № 12 від 02 лютого 2010 року, відповідно до якого ОСОБА_19 , лікаря-акушер-гінеколога гінекологічних палат акушерсько-гінекологічного відділення стаціонару Черкаської ЦРЛ з 03 лютого 2010 року призначено виконуючим обов`язки завідувача акушерсько-гінекологічного відділення Черкаської ЦРЛ /т. 3 а.п. 90/;

- копію витягу з наказу Черкаської центральної районної лікарні № 173 від 09 грудня 2011 року, відповідно до якого ОСОБА_19 , в.о. завідувача акушерсько-гінекологічного відділення Черкаської ЦРЛ, з 09 грудня 2011 року вважати на посаді завідувача цього ж відділення постійно /т. 3 а.п. 91/;

- копію витягу з наказу Черкаської центральної районної лікарні № 199 від 03 листопада 2014 року, відповідно до якого ОСОБА_16 , лікаря-акушер-гінеколога акушерсько-гінекологічного відділення (гінекологічні палати), за її згодою, з 03 листопада 2014 року призначено виконуючим обов`язки заступника головного лікаря з дитинства та пологової допомоги /т. 3 а.п. 93/.

Решту зазначених вище і досліджених судом письмових доказів суд вважає можливим покласти в основу обвинувального вироку, оскільки вони здобуті з дотриманням норм чинного законодавства, а також підтверджують існування обставин, про які зазначено в обвинувальному акті.

Судом створено необхідні умови для виконання сторонами обвинувачення і захисту їхніх процесуальних обов`язків і здійснення прав, у тому числі і права на захист.

Слід зауважити, що згідно із ст. 6 Сімейного кодексу України правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття. Малолітньою вважається дитина до досягнення нею чотирнадцяти років. Неповнолітньою вважається дитина у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років.

З об`єктивної сторони кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 140 КК України, характеризується такими ознаками: 1) діянням у вигляді невиконання чи неналежного виконання медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого чи несумлінного до них ставлення; 2) тяжкими наслідками, завданими неповнолітньому; 3) причинним зв`язком між вказаними діянням та наслідками. Невиконання професійних обов`язків означає, що медичний працівник не вчиняє ті дії, які він у силу виконуваної роботи зобов`язаний був учинити. Неналежне виконання професійних обов`язків має місце у разі, коли медичний працівник виконує свої обов`язки не у повному обсязі, недбало, поверхнево, не так, як цього вимагають інтереси його професійної діяльності.

З огляду на те, що диспозиція ч. 2 ст. 140 КК України має бланкетний характер, суд у кожному конкретному випадку має встановлювати, які саме професійні обов`язки покладалися на винну особу і які з цих обов`язків не виконані взагалі або виконані неналежним чином, а також вимоги яких конкретно нормативних актів порушено винним.

Із суб`єктивної сторони злочин характеризується необережною формою вини до тяжких наслідків для неповнолітнього.

У цьому кримінальному провадженні судом встановлено, що ОСОБА_7 , працюючи на посаді лікаря акушер-гінеколога (ургентного) акушерсько-гінекологічного відділення (акушерських палат) комунального некомерційного підприємства «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради (наразі - КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Червонослобідської сільської ради), приймала пологи у ОСОБА_9 , будучи її лікуючим лікарем.

Пунктами 2.3., 2.14., 2.16. посадової інструкції лікаря акушер-гінеколога ургентного акушерських палат акушерсько-гінекологічного відділення КНП «Черкаська центральна районна лікарня» ЧРР, погодженої головою профспілкового комітету 12 червня 2019 року та того ж дня затвердженої головним лікарем, передбачено, що основним завданням лікар-акушер-гінеколога ургентного акушерських палат є надання кваліфікованої планової та невідкладної стаціонарної акушерсько-гінекологічної допомоги вагітним, роділлям, породіллям відповідно до кваліфікаційної категорії. Окрім того, лікар-акушер-гінеколог ургентний акушерських палат здійснює діагностику вагітності, рододопомогу, раннє виявлення ускладнень вагітності і пологів, лікування та нагляд за породіллями, володіє всіма методами амбулаторного та стаціонарного лікування, повним обсягом хірургічних втручань /т. 3 а.п. 110-116/.

Із даною посадовою інструкцією ОСОБА_7 була ознайомлена 13 червня 2019 року, про що свідчить її підпис /т. 3 а.п. 116/.

Пунктами 2.3., 2.14., 2.16. посадової інструкції лікарів акушер-гінекологів акушерсько-гінекологічного відділення, погодженої головою профспілкового комітету та затвердженої головним лікарем КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради 01 липня 2019 року, із якою ОСОБА_7 ознайомилася 10 липня 2019 року, передбачені аналогічні обов`язки лікар-акушер-гінеколога акушерських палат /т. 3 а.п. 129-136/.

Відповідно до пунктів 2.1. вказаних посадових інструкцій ОСОБА_7 як лікар акушер-гінеколог повинна керуватися чинним законодавством України про охорону здоров`я та нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, організацію акушерсько-гінекологічної допомоги населенню.

Однак ОСОБА_7 неналежно виконала свої професійні обов`язки щодо надання ОСОБА_9 медичної допомоги при пологах внаслідок недбалого до них ставлення, а саме: у порушення Порядку надання медичної допомоги жінкам з багатоплідною вагітністю, затвердженого наказом МОЗ України від 08.04.2015 № 205, не проводила для спостереження за станом плодів електронний фетальний моніторинг із записом на плівку, та порушила вимоги клінічного протоколу з акушерської допомоги «Кесарів розтин», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 27.12.2011 № 977 «Про внесення змін до наказу МОЗ України від 15.12.2003 року № 582 «Про затвердження клінічних протоколів з акушерської та гінекологічної допомоги», які передбачають проведення кесаревого розтину не пізніше 15 хвилин від визначення показань, які мали місце в потерпілої ОСОБА_9 ; що спричинило тяжкі наслідки для неповнолітнього у вигляді розвитку асфіксії у новонародженого ОСОБА_13 , яка призвела до його смерті.

Так, у висновку експерта № 04-01/03 від 31 березня 2020 року наведено дані історії пологів № 461/7 на ім`я ОСОБА_9 та зазначено: «29.07.2019 року в 15:55… Проведено амніотомію… З початком потуги в промежині візуалізується петлі пульсуючої пуповини. Аускультативно серцебиття плоду 90 ударів в хвилину…Початок операції: 16:17» /т. 3 а.п. 157/.

Як пояснив судовий експерт в ході допиту в судовому засіданні, така чистота серцевих скорочень трактується як респіраторний дистрес, тобто недостатність кисню у плоді, яка за межами норми і значно впливає на його життя.

Отже, вагітна ОСОБА_9 підлягала невідкладному розродженню шляхом кесаревого розтину, який відповідно до вимог клінічного протоколу з акушерської допомоги «Кесарів розтин», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 27.12.2011 № 977, необхідно було провести не пізніше 15 хвилин після виявлення вказаних вище симптомів, тобто не пізніше 16 години 10 хвилин 29 липня 2019 року.

Слід зауважити, що згідно з висновком експерта № 03-01/814 від 03 вересня 2019 року (заключна частина складена 16 грудня 2019 року) причиною смерті ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , є асфіксія новонародженого неуточненого ґенезу, що ускладнилась розвитком гіпоксично-ішемічного ураження центральної нервової системи: мозкова кома (по медичним даним), цяткові крововиливи в м`які мозкові оболонки головного мозку, серозний менінгіт, набряк речовини головного мозку, гліоз речовини головного мозку /т. 3 а.п. 58-69/.

Окрім того, відповідно до висновку експерта № 04-01/03 від 31 березня 2020 року медична допомога ОСОБА_9 при пологах надавалась невірно, не у відповідності до наказу МОЗ України від 08.04.2015 року № 205 «Порядок надання медичної допомоги жінкам з багатоплідною вагітністю», а саме не проводився електронний фетальний моніторинг стану плодів із записом на плівку. Також операція кесарів розтин ОСОБА_9 після виникнення до неї показів проведена із запізненням, з недотриманням п`ятнадцятихвилинного максимально інтервалу. Викладене вище перебуває в прямому причинному зв`язку з розвитком асфіксії новонародженого, яка призвела до його смерті /т. 3 а.п. 150-197/.

Також, згідно з висновком експерта № 04-01/16 від 04 травня 2020 року у відповідності до ст. 34 Закону України «Основи законодавства України про охорону здоров`я» обов`язками лікуючого лікаря є своєчасне лікування та обстеження пацієнта. При ведені пологів гр. ОСОБА_9 , згідно наданої на експертизу історії пологів, її лікуючий лікар була ОСОБА_7 . Виходячи з викладеного вище, лікар акушер-гінеколог ОСОБА_7 була уповноважена на вибір тактики та методики лікування гр. ОСОБА_9 , а також на її зміну та саме нею медична допомога гр. ОСОБА_9 надавалася невірно. Невірне надання медичної допомоги лікарем акушер-гінекологом ОСОБА_7 гр. ОСОБА_9 , не у відповідності до наказу МОЗ України від 08.04.2015 року № 205 «Порядок надання медичної допомоги жінкам з багатоплідною вагітністю» та проведення операції кесарів розтин гр. ОСОБА_9 після виникнення до неї показів із запізненням, перебуває в прямому причинному зв`язку з розвитком асфіксії у новонародженого, яка призвела до його смерті /т. 3 а.п. 206-251/.

При цьому, судом не встановлено обставин, які б свідчили про об`єктивну неможливість належного виконання обвинуваченою своїх обов`язків щодо надання потерпілій медичної допомоги при пологах.

У відповідь на аргументи захисника про те, що «електронний фетальний моніторинг стану плодів із записом на плівку не проводився ОСОБА_7 у зв`язку з відсутністю у медичному закладі відповідного обладнання - двоканального токографа», суд зауважує, що, як уже зазначалося, згідно з пунктами 2.1. посадової інструкції лікаря акушер-гінеколога ургентного акушерських палат акушерсько-гінекологічного відділення КНП «Черкаська центральна районна лікарня» ЧРР та пунктом 2.1. посадової інструкції лікарів акушер-гінекологів акушерсько-гінекологічного відділенняОСОБА_7 як лікар акушер-гінеколог повинна керуватися чинним законодавством України про охорону здоров`я та нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, організацію акушерсько-гінекологічної допомоги населенню.

Згідно з підпунктом 2 пункту 3 «Особливості надання допомоги при БП» розділу ІІ «Розродження жінок з БВ» Порядку надання медичної допомоги жінкам з багатоплідною вагітністю, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08.04.2015 № 205, для спостереження за станом плодів обов`язково використовується електронний фетальний моніторинг у періодичному або, за наявності показань, постійному режимі із записом на плівку.

ОСОБА_7 , як практикуючий лікар, мала бути обізнаною із вказаними вимогами чинного законодавства та їх виконувати, проте, з невідомих причин, їх не виконала і не вжила заходів до їх виконання в обстановці, яка склалася під час вагітності та пологів ОСОБА_9 . Незнання чи ігнорування норм права при здійсненні професійної діяльності вказує на її протиправність, а, відтак, на недбале ставлення до своїх професійних обов`язків. Достовірно знаючи про відсутність у медичному закладі відповідного медичного обладнання, вона не повідомила про це потерпілу ОСОБА_9 , а також про можливі негативні наслідки проведення пологів за його відсутності. Окрім того, обвинувачена не вжила жодних заходів з метою виконання вимог законодавства, зокрема, офіційно не звернулася до керівництва лікарні з приводу відсутності засобів електронного фетального моніторингу із записом на плівку, не скерувала потерпілу до іншого медичного закладу задля отримання належної медичної допомоги при пологах. Натомість, вона прийняла усвідомлене рішення на власний ризик про прийняття пологів у потерпілої за відсутності належних умов.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що належну медичну допомогу потерпілій при пологах не було надано внаслідок недбалого ставлення ОСОБА_7 до своїх професійних обов`язків.

Отже, із фактичних обставин цього кримінального провадження встановлено, що тяжкий наслідок для неповнолітнього у вигляді розвитку асфіксії у новонародженого ОСОБА_13 , яка призвела до його смерті, був породжений конкретними діяннями обвинуваченої, яка, будучи лікуючим лікарем ОСОБА_9 , неналежно виконала свій обов`язок щодо надання медичної допомоги потерпілій при пологах у вигляді проведення електронного фетального моніторингу стану плодів із записом на плівку та своєчасного проведення кесаревого розтину, а не поведінкою потерпілої ОСОБА_9 , третіх осіб чи будь-яких інших зовнішніх сил. Отже, якби не було діянь (бездіяльності) обвинуваченої, цей наслідок не настав би, що свідчить про наявність однієї з обов`язкових ознак об`єктивної сторони кримінального правопорушення - причинного зв`язку між ними.

З огляду на викладене, посилання захисника на те, що у діях ОСОБА_7 відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України, не можна визнати прийнятними.

Додатково із цього приводу суд убачає за потрібне зазначити ще й наступне.

Ст. 34 Закону України «Основи законодавства України про охорону здоров`я» передбачає дві категорії лікуючих лікарів: обраного пацієнтом та призначеного керівником закладу охорони здоров`я чи його підрозділу. При цьому жодним нормативно-правовим актом не передбачено видання наказів або розпоряджень про закріплення лікуючого лікаря за пацієнтом, який його обрав.

У судовому засіданні потерпіла ОСОБА_9 підтверджувала, що вона вважала своїм лікуючим лікарем ОСОБА_7 .

Водночас, суд відзначає, що поняття «лікар-партнер», яким вважала себе ОСОБА_7 , у чинному законодавстві не передбачено.

Доводи захисника про те, що наказ МОЗ України від 27.12.2011 № 977 втратив чинність на підставі наказу МОЗ України № 310 від 08.05.2014 «Про визнання такими, що втратили чинність, деяких наказів Міністерства охорони здоров`я України», суд відхиляє, як безпідставні, оскільки пунктом 20 наказу МОЗ України № 310 від 08.05.2014 було визнано таким, що втратив чинність, наказ Міністерства охорони здоров`я України від 15 грудня 2003 року № 582 "Про затвердження клінічних протоколів з акушерської та гінекологічної допомоги". Наказ же МОЗ України від 27.12.2011 № 977, яким затверджено як окремий правовий акт клінічний протокол з акушерської допомоги "Кесарів розтин", залишався чинним як на момент пологів ОСОБА_9 , так і на час проведення судових експертиз у даному кримінальному провадженні. Підтверджує це відсутність затвердження МОЗ України іншого клінічного протоколу з акушерської допомоги «Кесарів розтин» 08 травня 2014 року.

Аргументи захисника про те, що наразі у протокол надання медичної допомоги внесені зміни, якими передбачено продовження часу для надання медичної допомоги у подібних випадках, не впливають на висновок суду про наявність складу кримінального правопорушення (диспозиція якого має бланкетний характер) у діянні обвинуваченої, яка на час події була зобов`язана діяти відповідно до правил, встановлених на той момент, що узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, наведеною у постанові від 09 червня 2022 року в справі № 718/933/20 (провадження № 51-5489км21).

Щодо посилань захисника на Висновок за результатами клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги ОСОБА_9 в умовах КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради та КНП «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради» /т. 3 а.п. 55-56/, відповідного до якого надання медичної допомоги відповідає вимогам Наказу МОЗ України від 08.04.2015 № 205 «Порядок надання медичної допомоги жінкам з багатоплідною вагітністю», від 21.08.2008 № 484 «Про затвердження клінічного Протоколу надання допомоги новонародженій дитині з дихальними розладами» та від 28.03.2014 № 225 «Початкова, реанімаційна і післяреанімаційна допомога новонародженим в Україні», а після спроби вправити петлі пуповини та діагностики дистресу плода операція кесарів розтин виконана по першій категорії ургентності вчасно (дитина вилучена через 14 хвилин від моменту встановлення діагнозу), суд зазначає наступне.

Даний висновок складено та підписано комісією у складі: голови комісії - в.о. начальника Управління охорони здоров`я облдержадміністрації (надалі - Управління) ОСОБА_88 , заступника голови комісії - заступника начальника відділу організації надання медичної допомоги дорослому населенню, матерям та дітям Управління - ОСОБА_89 , членів комісії: головного лікаря КЗ «Черкаський обласний спеціалізований Будинок дитини» Черкаської обласної ради, головного позаштатного педіатра та неонатолога Управління ОСОБА_90 , завідувача відділення екстрагенітальної патології КНП «Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради», головного позаштатного акушер-гінеколога Управління ОСОБА_91 , заступника головного лікаря з акушерсько-гінекологічної допомоги КНП «Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради» ОСОБА_92 , головного позаштатного дитячого анестезіолога Управління ОСОБА_93 , завідувача відділення анестезіології перинатального центру КНП «Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради» ОСОБА_94 , завідувача відділення новонароджених та недоношених дітей КНП «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради» ОСОБА_95 , лікаря-патологоанатома КНП «Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради», головного позаштатного дитячого патологоанатома Управління ОСОБА_96 ; секретаря комісії - головного спеціаліста відділу організації надання медичної допомоги дорослому населенню, матерям та дітям Управління ОСОБА_97 .

Дати складення вказаний документ не містить.

Відповідно до Положення про клініко-експертну комісію Міністерства охорони здоров`я Автономної Республіки Крим, структурних підрозділів з питань охорони здоров`я обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 05 лютого 2016 року № 69 «Про організацію клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування», клініко-експертна комісія (далі - КЕК) є консультативно-дорадчим органом, діючим на постійній (без виїзду на місце конкретного випадку) або тимчасовій основі (у разі виїзду на місце конкретного випадку), що утворюється для колегіального розгляду звернень фізичних та юридичних осіб, правоохоронних органів щодо клініко-експертних питань профілактики, діагностики, медичного лікування, реабілітації, оцінки якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування за конкретними випадками у закладах охорони здоров`я незалежно від форми власності та підпорядкування (далі - ЗОЗ) та фізичних осіб - підприємців, що провадять господарську діяльність у сфері охорони здоров`я у відповідній адміністративно-територіальній одиниці України (далі - ФОП).

Основним завданням КЕК є проведення експертної оцінки запитуваної КЕК документації, яка передбачає клініко-експертну оцінку якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування шляхом експертизи первинної облікової документації, клінічних питань профілактики, діагностики, лікування та реабілітації, наявності відповідної кваліфікації спеціалістів за напрямом надання медичної допомоги та медичного обслуговування відповідно до вимог клінічних протоколів надання медичної допомоги, нормативно-правових актів у сфері охорони здоров`я.

За результатами клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування експерти КЕК надають Експертний висновок.

Як вбачається із змісту даного документу, жодних нормативно обґрунтованих обставин, які б виключали необхідність застосування електронного фетального моніторингу із записом на плівку стану другого плода, у ньому не викладено. Разом з тим, саме з невиконанням цієї вимоги чинного законодавства судовий експерт пов`язує несвоєчасне діагностування дистресу другого плода та проведення операції кесарів розтин ОСОБА_9 після виникнення до неї показів із запізненням, із недотриманням п`ятнадцятихвилинного максимально інтервалу, що перебуває у прямому причинному зв`язку з розвитком асфіксії новонародженого, яка призвела до його смерті. Тому некоректними є посилання комісії і на виконання вимог Наказів МОЗ України від 21.08.2008 № 484 «Про затвердження клінічного Протоколу надання допомоги новонародженій дитині з дихальними розладами» та від 28.03.2014 № 225 «Початкова, реанімаційна і післяреанімаційна допомога новонародженим в Україні», які стосуються виконання правил реанімаційних заходів вже народженої дитини, правильність яких органом обвинувачення і не оспорюється.

Водночас, згідно з ч. 2 ст. 84 КПК України процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Тобто обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, можуть бути встановлені на підставі доказів, отриманих з цих джерел.

Експертом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України "Про судову експертизу" на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження об`єктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, та дати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань (ч. 1 ст. 69 КПК України). Експерт зобов`язаний особисто провести повне дослідження і дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені йому запитання, а в разі необхідності - роз`яснити його; прибути до суду і дати відповіді на запитання під час допиту (пункти 1, 2 ч. 5 ст. 69 КПК України).

Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи (ч. 1 ст. 101 КПК України).

Із системного аналізу наведеного вище законодавства слідує, що Висновок за результатами клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги ОСОБА_9 в умовах КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради та КНП «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради» є не висновком експерта, а документом, який, до того ж, не узгоджується з іншими доказами, здобутими у даному кримінальному провадженні, зокрема, прямо суперечить висновку експерта № 04-01/03 від 31 березня 2020 року та висновку експерта № 04-01/16 від 04 травня 2020 року. При цьому суд враховує той факт, що склад комісії, на відміну від судових експертів, не буде нести кримінальної відповідальності за дачу завідомо неправдивого висновку.

З огляду на вищевикладене, суд не бере до уваги Висновок за результатами клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги ОСОБА_9 в умовах КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради та КНП «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради» /т. 3 а.п. 55-56/.

Клопотання захисника ОСОБА_8 про визнання недопустимими доказами фактичних даних, які містяться в постанові про здійснення досудового розслідування слідчою групою від 08.08.2019 та у постанові про зміну складу слідчої групи від 02.09.2019, що надані стороною обвинувачення в ході судового розгляду справи /т. 4 а.п. 15-19/, суд відхиляє, виходячи з наступних підстав.

Дане клопотання обґрунтоване тим, що при ознайомленні із матеріалами кримінального провадження в ході виконання вимог ст. 290 КПК України стороною захисту встановлено здійснення досудового розслідування не уповноваженими на те особами, що є істотним порушенням прав людини і основоположних свобод та має наслідком визнання отриманих доказів недопустимими, про що повідомлено в ході судового засідання 09.02.2021 при оголошенні вступної промови. У подальшому, в ході судового засідання 29.04.2021, прокурор надав стороні захисту постанову про здійснення досудового розслідування слідчою групою від 08.08.2019 та постанову про зміну складу слідчої групи від 02.09.2019, в яких відображені фактичні дані про уповноваження слідчих на проведення слідчих дій. Зі слів прокурора, ці постанови нібито знаходилися у столі слідчого ОСОБА_38 і той сам перед судовим засіданням приніс їх до суду, без будь яких супровідних листів. На переконання захисника, постанова про здійснення досудового розслідування слідчою групою від 08.08.2019 містить неправдиві відомості про доручення здійснення досудового розслідування групі слідчих, так як згідно витягу із ЄРДР від 08.08.2019, який міститься в матеріалах справи, у ньому зазначено лише одного слідчого, який здійснює досудове розслідування, - ОСОБА_98 . Крім того, в додатках до обвинувального акту, в розділі «Реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування», вказані постанови відсутні. Дані факти, на думку захисту, свідчать про намагання сторони обвинувачення приховати та усунути недоліки досудового розслідування у поза процесуальний спосіб.

Надаючи оцінку наведеним вище доводам, по-перше, суд звертає увагу на позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену в постанові від 31 серпня 2022 року (справа № 756/10060/17).

Так, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що застосування належної юридичної процедури є не самоціллю, а важливою умовою досягнення результатів кримінального судочинства, визначених законодавцем як пріоритетні, захисту особи, суспільства та держави від злочинних посягань, охорони прав і свобод людини, забезпечення оперативного й ефективного розкриття кримінальних правопорушень і справедливого судового розгляду. Невідповідність тим чи іншим вимогам закону нівелює доказове значення відомостей, одержаних у результаті відповідних процесуальних дій, не в будь-якому випадку, а лише в разі, якщо вона призвела до порушення прав людини і основоположних свобод або ж ставить під сумнів походження доказів, їх надійність і достовірність. Імперативною законодавчою забороною використовувати результати процесуальних дій як докази охоплюються випадки, коли недотримання процедури їх проведення призвело до порушення конвенційних та/або конституційних прав і свобод людини. З огляду на зазначене суд, вирішуючи питання про вплив порушень порядку проведення процесуальних дій на доказове значення отриманих у їх результаті відомостей, повинен насамперед з`ясувати вплив цих порушень на ті чи інші конвенційні або конституційні права людини, зокрема встановити, наскільки процедурні недоліки «зруйнували» або звузили ці права або ж обмежили особу в можливостях їх ефективного використання.

У світлі викладеної вище позиції Великої Палати Верховного Суду у цьому кримінальному провадженні суд вважає, що сама по собі відсутність в матеріалах кримінального провадження на момент ознайомлення із ними сторони захисту постанов про здійснення досудового розслідування слідчою групою від 08.08.2019 та про зміну складу слідчої групи від 02.09.2019 не має наслідком визнання всіх зібраних у справі доказів недопустимими, оскільки по-перше, досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні (до винесення постанови про створення слідчої групи від 15 жовтня 2019 року) проведено слідчими, які обіймають посади слідчих в органі досудового розслідування, до територіальної підслідності якого відноситься місце вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, та яких, відповідно до наданих постанов, визначив т.в.о. начальника СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області підполковник поліції ОСОБА_99 , і суд не знаходить підстав ставити під сумнів цю інформацію, а по-друге сторона захисту не обґрунтувала, як проведення досудового розслідування слідчими, які входили до складу групи слідчих, визначеної постановами про здійснення досудового розслідування слідчою групою від 08 серпня 2019 року /т. 3 а.п. 5/ та про зміну складу слідчої групи від 02 вересня 2019 року /а.с. 15/, зокрема, слідчими СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_47 та ОСОБА_52 , а не слідчим СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_60 , призначеним старшим цієї слідчої групи, призвело до порушення прав ОСОБА_7 та гарантій, про які йдеться у ст. 87 КПК України, або іншим чином вплинуло на їх реалізацію.

Аналогічну позицію висловив Верховний Суд у постановах від 09 листопада 2022 року у справі № 761/31918/14-к (провадження № 51-795км19) та від 17 травня 2023 року у справі № 607/20877/19 (провадження № 51-1403км23).

Окрім того, у постанові 11 квітня 2019 року у справі № 642/5974/13-к (провадження № 51-7304км18) Верховний Суд зазначив, що «той факт, що прокурор надав постанову на підтвердження суб`єктності працівників правоохоронного органу для ведення досудового розслідування лише під час судового провадження, також не має вплив на допустимість доказів».

По-друге, захисник на підтвердження своєї позиції посилається на висновок, зроблений у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04 жовтня 2021 року у справі № 724/86/20, відповідно до якого за приписами статей 39, 110, ч. 1 ст. 214 КПК України рішення про призначення (визначення) групи слідчих, які здійснюватимуть досудове розслідування, визначення старшого слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих, обов`язково приймається у формі, яка повинна відповідати визначеним кримінальним процесуальним законом вимогам до процесуального рішення у формі постанови.

Надані прокурором рішення про здійснення досудового розслідування слідчою групою від 08.08.2019 та про зміну складу слідчої групи від 02.09.2019 прийняті у формі постанов, містять усі необхідні реквізити та відповідають вимогам, встановленим до них законом, а тому посилання захисника на дану практику Верховного Суду не є релевантним.

По-третє, твердження захисника про те, що постанова про здійснення досудового розслідування слідчою групою від 08.08.2019 містить неправдиві відомості про доручення здійснення досудового розслідування групі слідчих, так як у витягу із ЄРДР від 08.08.2019, який міститься в матеріалах кримінального провадження, зазначено лише одного слідчого, який здійснює досудове розслідування, - ОСОБА_38 , а в додатках до обвинувального акту, в розділі «Реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування», вказані постанови відсутні, суд вважає безпідставними, оскільки у постанові від 11 квітня 2019 року у справі № 642/5974/13-к (провадження № 51-7304км18) Верховний Суд зазначив, що «неналежне ведення ЄРДР не може спростовувати або підтверджувати належність та допустимість всього об`єму доказів у кримінальному провадженні та з вірогідністю спростовувати суб`єктів, які вправі проводити досудове розслідування». Також, у постанові від 30 листопада 2021 року у справі № 644/7203/19 Верховний Суд вказав, що «у будь-якому разі неналежне ведення ЄРДР не визначає належність і допустимість доказів у провадженні, зібраних органом досудового розслідування, за наявності у провадженні процесуальних документів, які підтверджують законність вчинення процесуальних дій».

Окрім того, суд констатує безпідставність заперечення на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_45 від 09.08.2019 про тимчасовий доступ до речей та документів /т. 1 а.п. 112-114/, з огляду на таке.

Дане заперечення мотивоване тим, що 08 серпня 2019 року слідчий СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_100 , не будучи стороною провадження, так як не був уповноваженим починати досудове розслідування, проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії відповідно до КПК України, незаконно звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів (медичної документації), а 09 серпня 2019 року слідчий суддя Соснівського районного суду ОСОБА_45 , за відсутності слідчого та прокурора, незаконно, не дослідивши матеріали кримінального провадження, без виклику сторони, у якої знаходяться документи, задовольнила клопотання.

Надаючи оцінку наведеним вище доводам, твердження захисника про те, що із клопотанням до слідчого судді звернулася неуповноважена особа, суд відхиляє, виходячи з тих же мотивів, що й клопотання захисника про визнання недопустимими доказами фактичних даних, які містяться в постанові про здійснення досудового розслідування слідчою групою від 08.08.2019 та у постанові про зміну складу слідчої групи від 02.09.2019.

Окрім того, суд зауважує, що в якості додатків до клопотання слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_39 зазначені витяг з ЄРДР та копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи, вказані у клопотанні /т. 3 а.п. 8/. При цьому, зі змісту ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_45 від 09 серпня 2019 року у справі № 712/10603/19 /т. 3 а.п. 9-10/ слідує, що суддя дійшла висновку, що клопотання підлягає до задоволення, дослідивши дане клопотання та додані до нього матеріали, а тому твердження захисника про те, що слідча суддя задовольнила клопотання, не дослідивши матеріали кримінального провадження, є надуманим.

Також слід зазначити, що за змістом частин 2, 4 статті 163 КПК України якщо сторона кримінального провадження, яка звернулася з клопотанням, доведе наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, клопотання може бути розглянуто слідчим суддею, судом без виклику особи, у володінні якої вони знаходяться. Слідчий суддя, суд розглядає клопотання за участю сторони кримінального провадження, яка подала клопотання, та особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Окрім того, зі змісту ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_45 від 09 серпня 2019 року у справі № 712/10603/19 встановлено, що слідчий у судове засідання не з`явився, скерувавши заяву про розгляд клопотання у його відсутності, у якій підтримав його у повному обсязі.

З урахуванням наведеного, суд констатує, що аргументи захисника, наведені у запереченні на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_45 від 09.08.2019 про тимчасовий доступ до речей та документів, із зазначених вище підстав є неприйнятними.

Клопотання захисника ОСОБА_8 про визнання в порядку ч. 3 ст. 89 КПК України недопустимими доказами:

-фактичних даних, отриманих в ході огляду місця події, проведеного 02.09.2019 слідчим СВ Черкаського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_56 , - моргу м. Черкаси /т. 4 а.п. 27-30/;

- фактичних даних, отриманих в ході огляду місця події, проведеного 02.09.2019 слідчим СВ Черкаського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_52 , - палати № 4 відділення інтенсивної терапії новонароджених КНП «Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради» /т. 4 а.п. 31-34/;

-фактичних даних, отриманих в ході тимчасового вилучення медичної документації у КНП «Центральна районна лікарня», проведеного 04.09.2019 слідчим Черкаського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_47 на підставі ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_45 від 09.08.2019, на яку в ході підготовчого судового засідання в порядку ч. 3 ст. 309 КПК України стороною захисту внесено заперечення /т. 4 а.п. 35-39/;

-фактичних даних, отриманих при проведенні судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_13 , оформлених висновком № 03-01/814 від 03.09.2019 /т. 4 а.п. 49-52/;

-фактичних даних, отриманих при проведенні судово-медичної експертизи, які містяться у висновку № 04-01/03 від 02.01.2020 /т. 4 а.п. 60-63/;

-фактичних даних, отриманих при проведенні судово-медичної експертизи, які містяться у висновку № 04-01/16 від 24.04.2020 /т. 4 а.п. 64-67/;

суд визнає необґрунтованими, виходячи з тих же підстав, що й клопотання захисника про визнання недопустимими доказами фактичних даних, які містяться в постанові про здійснення досудового розслідування слідчою групою від 08.08.2019 та у постанові про зміну складу слідчої групи від 02.09.2019, так як основним їхнім доводом є те, що, на думку захисника, вказані слідчі дії проводила, клопотання подавала та медичну документацію вилучала неуповноважена особа.

Окрім того, суд констатує безпідставність тверджень захисника ОСОБА_8 про те, що:

-02.09.2019 слідчий Черкаського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_101 , у порушення вимог кримінального процесуального законодавства, без попереднього дозволу суду, провів огляд місця події - морг м. Черкаси та за відсутності ухвали слідчого судді про тимчасовий доступ до медичної документації вилучив історію хвороби - медичну картку стаціонарного хворого ОСОБА_13 , яка була використана при проведенні судово-медичних експертиз /т. 4 а.п. 29/;

-02.09.2019 слідчий Черкаського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_102 , у порушення встановленого кримінально-процесуальним законодавством порядку, без попереднього дозволу суду, провів огляд місця події - палати № 4 відділення інтенсивної терапії новонароджених КНП «Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради» та за відсутності ухвали слідчого судді про тимчасовий доступ до медичної документації вилучив історію лікування новонародженого ОСОБА_13 , яка була використана при проведенні судово-медичних експертиз /т. 4 а.п. 33; т. 4 а.п. 50, т. 4 а.п. 62, т. 4 ап. 66/;

виходячи з наступного.

По-перше, суд звертає увагу, що згідно з протоколом огляду місця події від 02 вересня 2019 року /т. 3 а.п. 20/, що був проведений слідчим СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_56 у приміщенні моргу, в ході даної слідчої дії нічого, у тому числі медичної картки стаціонарного хворого ОСОБА_13 чи будь-якої іншої медичної документації, як на тому наполягає захисник, вилучено не було.

Окрім того, сторона захисту не обґрунтувала, як проведення даної слідчої дії слідчим СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_56 , а не слідчим СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_60 , призвело до порушення прав ОСОБА_7 та гарантій, про які йдеться у ст. 87 КПК України, або іншим чином вплинуло на їх реалізацію.

По-друге, суд наголошує, що відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей, документів та комп`ютерних даних. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Згідно з ч.ч. 5, 7 ст. 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Частиною 1 статті 233 КПК України передбачено, що ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

Також суд зауважує, що за змістом ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).

У постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27 січня 2020 року у справі № 754/14281/17 зазначено:

«На підставі статей 3, 56 КПК потерпіла є стороною кримінального провадження і має право подавати докази не тільки суду, але й і слідчому. Крім того, за правилами ч. 2 ст. 84 вказаного Кодексу показання потерпілої є процесуальним джерелом доказу.

Отже, виходячи із законодавчих норм, потерпіла наділена правом безпосередньо надавати слідчому медичні документи на підтвердження фактів, які стосуються завданої злочином шкоди її здоров`ю, а слідчий зобов`язаний прийняти ці документи для виконання завдань кримінального провадження та з`ясування всіх обставин, що згідно зі ст. 91 КПК належать до предмета доказування, у тому числі шляхом призначення судово-медичної експертизи за медичною карткою, отриманою від указаної сторони. У такому випадку разом із відповідною постановою слідчий скеровує до експертної установи медичну документацію, яка є об`єктом експертного дослідження. За інших обставин, тобто якщо потерпіла не згодна надати наявні в її розпорядженні необхідні документи, для отримання дозволу на тимчасовий доступ до них слідчий, застосовуючи заходи забезпечення кримінального провадження, звертається до суду за правилами глави 15 розділу II КПК».

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що в ході огляду місця події, який був проведений 02 вересня 2019 року слідчим Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_52 у приміщенні четвертої палати відділення інтенсивної терапії новонароджених КНП «ЧОДЛ ЧОР», виявлено та вилучено медичну карту стаціонарного хворого № 64/2 ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та листки основних показників стану хворого в кількості 35 штук /т. 3 а.п. 17/.

Як установлено в цій справі, потерпіла ОСОБА_9 та її чоловік - свідок ОСОБА_34 в ході допиту в судовому засіданні підтвердили факт надання слідчому у телефонному режимі добровільної згоди на вилучення медичної документації щодо їхньої дитини - ОСОБА_13 , а з матеріалів кримінального провадження не вбачається, що завідувач відділення інтенсивної терапії новонароджених КНП «ЧОДЛ ЧОР» ОСОБА_51 , за участі якої проведено дану слідчу дію та яка надала добровільну згоду на проведення огляду місця події у даному приміщенні /т. 3 а.п. 16/, заперечувала проти цього.

З огляду на викладене, аргументи захисника про недопустимість як доказів фактичних даних, отриманих в ході оглядів місця події, проведених 02.09.2019, та фактичних даних, отриманих при проведенні судово-медичних експертиз, із зазначених вище підстав є неприйнятними.

Усупереч посиланням захисника на те, що при проведенні судово-медичної експертизи № 03-01/814 від 03.09.2019, висновок якої складено 03.09.2019, використано дані із історії пологів № 461/7 на ім`я ОСОБА_9 , яку вилучено 04.09.2019 /т. 4 а.п. 51/, суд констатує їх безпідставність, оскільки заключна частина даного висновку експерта складена 16 грудня 2019 року /т. 3 а.п. 69/.

Підсумовуючи, суд зазначає, що висновки експертів за проведеними у даному кримінальному провадженні судовими експертизами є належним чином аргументовані, ґрунтуються на ретельному дослідженні, містять відповіді на усі поставлені питання, обґрунтовані дослідницькою частиною, а їх фактичні дані відносяться до провадження і мають доказове значення.

Суд не вбачає жодних підстав, передбачених кримінально-процесуальним законом, не погодитися з вказаними висновками експертів та вважати їх неналежними або недопустимими доказами.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), Series А, заява № 25, від 18 січня 1978 року, пункт 161, та «Коробов проти України», заява № 39598/03, від 21 липня 2011 року, пункт 65, Європейський суд з прав людини повторює, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Будь-яких вагомих, достовірних доказів, які надають розумні підстави сумніватися у доведеності вини ОСОБА_7 у пред`явленому їй обвинуваченні, що викладене вище, у судовому засіданні не добуто.

Підсумовуючи, суд констатує, що зібрані у справі докази, які суд визнає належними, допустимими, взаємоузгодженими, а, відтак, достовірними, у своїй сукупності свідчать про те, що вина обвинуваченої у пред`явленому їй обвинуваченні, що викладене вище, доведена «поза розумним сумнівом».

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 337 КПК України, з метою ухвалення справедливого судового рішення та захисту прав людини і її основоположних свобод суд має право вийти за межі висунутого обвинувачення, зазначеного в обвинувальному акті, лише в частині зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення, якщо це покращує становище особи, стосовно якої здійснюється кримінальне провадження.

Підстав для перекваліфікації дій обвинуваченої ОСОБА_7 суд не вбачає та, у світлі формулювання обвинувачення, визнаного судом доведеним, кваліфікує її дії за ч. 2 ст. 140 КК України як неналежне виконання медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого до них ставлення, що спричинило тяжкі наслідки неповнолітньому.

Відтак, суд, за внутрішнім переконанням, дійшов висновку про те, що встановлені судом обставини дозволять ухвалити обвинувальний вирок щодо обвинуваченої ОСОБА_7 .

Призначаючи покарання обвинуваченій ОСОБА_7 , суд керується вимогами ст.ст. 65-67 КК України, роз`ясненнями, викладеними у пунктах 1, 2, 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 24 жовтня 2003 року «Про практику призначення судами кримінального покарання» (із змінами та доповненнями), а також виходить з принципів законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання.

За правилами кримінального закону покарання, призначене особі за вчинене кримінальне правопорушення, має бути законним і справедливим. Законність покарання означає, що його має бути призначено особі відповідно до вимог цього закону, а справедливість покарання визначається принципом його домірності, тобто необхідності його визначення судом саме у тому виді й розмірі, яке, з врахуванням ступеня тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, даних про особу винного та обставин, що пом`якшують і обтяжують покарання, буде необхідним та достатнім для її виправлення й попередження нових кримінальних правопорушень.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Скоппола проти Італії» від 17 вересня 2009 року (заява № 10249/03) зазначив, що складовим елементом принципу верховенства права є очікування від суду застосування до кожного злочинця такого покарання, яке законодавець вважає пропорційним.

Відповідно до положень статті 50 КК України покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засудженого, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженим, так і іншими особами, а також не має на меті завдання фізичних страждань або приниження людської гідності.

Вирішуючи питання про призначення покарання обвинуваченій ОСОБА_7 , суд, відповідно до вимог ст. 65 КК України, враховує наступне:

- позицію сторін судового провадження щодо необхідної міри покарання (прокурор просив призначити обвинуваченій покарання за ч. 2 ст. 140 КК України у вигляді 3 років обмеження волі, з позбавленням права займатися лікарською діяльністю на строк три роки; обвинувачена та її захисник просили ухвалити щодо ОСОБА_7 виправдувальний вирок; потерпіла та її представник у судових дебатах просили суд визнати ОСОБА_7 винуватою у вчиненні інкримінованого злочину та призначити їй покарання без позбавленні волі, однак з позбавленням права займатися лікарською діяльністю на строк три роки);

- відношення обвинуваченої до вчиненого (невизнання вини, відсутність щирого каяття);

- ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів;

- особливості й обставини вчинення злочину: форму вини, спосіб та стадію вчинення кримінального правопорушення, характер і ступінь тяжкості наслідків, що настали;

- особу обвинуваченої, яка є раніше не судимою; за місцем роботи характеризується виключно позитивно /т. 3 а.п. 257/; одружена; має на утриманні малолітню дитину - ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 /т. 3 а.п. 256/; особою з інвалідністю не являється; на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває /т. 3 а.п. 258/.

Обставин, передбачених ст. 66 КК України, які пом`якшують покарання обвинуваченої ОСОБА_7 , не встановлено.

Обставини, передбачені ст. 67 КК України, які обтяжують покарання обвинуваченої, відсутні.

Враховуючи наведені обставини справи суд вважає необхідним призначити ОСОБА_7 покарання у виді обмеження волі на певний строк, у межах санкції ч. 2 ст. 140 КК України, за якою вона обвинувачується, з призначенням додаткового покарання у виді позбавлення права займатися лікарською діяльністю.

При цьому, з метою захисту прав і законних інтересів особи, суспільства і держави, зважаючи на вимоги справедливості і мету правосуддя, беручи до уваги досудову доповідь органу пробації, згідно висновку якої орган пробації вважає, що виправлення обвинуваченої без позбавлення або обмеження волі на певний строк можливе та не становить небезпеки для суспільства /т. 1 а.п. 130-а-131/, суд дійшов висновку, що виправлення ОСОБА_7 та попередження вчинення нею нових кримінальних правопорушень можливе без ізоляції від суспільства.

Саме таке покарання, на думку суду, перебуває у справедливому співвідношенні із тяжкістю та обставинами скоєного і особою винної, є гуманним, справедливим, необхідним та достатнім для виправлення обвинуваченої, а також для попередження вчинення нею нових кримінальних правопорушень у майбутньому, досягнення мети покарання, передбаченої ст. 50 КК України, і не потягне за собою порушення засад виваженості, що включає наявність розумного балансу між охоронюваними інтересами суспільства та правами особи, яка притягується до кримінальної відповідальності.

Підстав для вирішення питань, пов`язаних із запобіжним заходом відносно обвинуваченої, немає у зв`язку з відсутністю таких клопотань сторони обвинувачення та з огляду на положення статей 22,26 КПК України, згідно яких суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами, які є вільними у використанні своїх процесуальних прав.

У кримінальному провадженні заявлено цивільний позов прокурора про стягнення із ОСОБА_7 на користь Черкаської обласної ради витрат, понесених КНП «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради» на лікування ОСОБА_13 у сумі 14 846 грн 86 коп. /т. 1 а.п. 19-29/.

Вирішуючи питання про обґрунтованість даного цивільного позову, суд виходить з такого.

Питання про відшкодування шкоди регламентовані нормами Глави 82 Цивільного кодексу України «Відшкодування шкоди».

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені частиною першою статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України).

За змістом частин першої, третьої статті 1206 ЦК України (у редакції, чинній на момент вчинення кримінального правопорушення) особа, яка вчинила злочин, зобов`язана відшкодувати витрати закладові охорони здоров`я на лікування потерпілого від цього злочину, крім випадку завдання шкоди при перевищенні меж необхідної оборони або у стані сильного душевного хвилювання, що виникло раптово внаслідок насильства або тяжкої образи з боку потерпілого. Якщо лікування проводилося закладом охорони здоров`я, що є у державній власності, у власності Автономної Республіки Крим або територіальної громади, кошти на відшкодування витрат на лікування зараховуються до відповідного бюджету.

Разом з тим, згідно з частиною першою статті 1172 ЦК України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Таким чином, пред`являючи вимогу про стягнення із ОСОБА_7 на користь Черкаської обласної ради витрат, понесених КНП «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради» на лікування ОСОБА_13 у сумі 14 846 грн 86 коп., прокурор, будучи обізнаним із обставинами, що мають істотне значення у справі, пред`явив позов до неналежного відповідача, не змінював відповідним чином свого позову і не скористався правом на подачу клопотання про заміну первісного відповідача належним відповідачем чи залучення до участі у справі співвідповідача.

Зважаючи на те, що встановлений факт є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову, суд не надає оцінки доводам сторін з приводу предмета спору щодо їх обґрунтованості та відмовляє у задоволенні позову з підстав пред`явлення позову в цій справі до неналежного відповідача, що узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, наведеною у постановах від 17 квітня 2018 року в справі № 523/9076/16-ц та від 26 лютого 2020 року в справі № 304/284/18.

Окрім того, у кримінальному провадженні заявлено цивільний позов ОСОБА_9 про стягнення з КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради матеріальних збитків у розмірі 19 267 грн 99 коп. та моральної шкоди у сумі 1 000 000 грн /т. 1 а.п. 83-111/.

Представник цивільного відповідача - КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради - головний лікар ОСОБА_103 скерував на адресу суду відзив на позовну заяву, у якому просив суд у задоволенні позову ОСОБА_9 відмовити у повному обсязі /т. 1 а.п. 144-145/.

В обґрунтування своєї позиції зазначив, що свої позовні вимоги про стягнення матеріальної шкоди позивач мотивує тим, що вказана шкода спричинена її витратами на придбання медикаментів для лікування новонародженого ОСОБА_13 в КНП «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради» в період з 29.07.2019 по 02.09.2019, однак відповідно до ст. 49 Конституції України у державних та комунальних закладах охорони здоров`я медична допомога надається безоплатно. Окрім того, на переконання представника відповідача, доказів того, що вказані матеріальні витрати виникли у позивача у зв`язку із лікуванням новонародженого ОСОБА_13 у КНП «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради», до позову не надано. Також, представник відповідача вказує на те, що до позову долучені копії фіскальних чеків та видаткової накладної, за якими були придбані товари, які до лікування не мають відношення. Зокрема, за видатковою накладною № ОК00005429 від 30.07.2019 придбано: позиція 1 - вологі серветки, позиція 15 - паперовий рушник, позиції 19 та 20 - пакети для сміття, позиція 21 - клей-олівець; чек № 132 від 03.08.2019 - вода 5 л; чек № від 23.08.2019 - пакет поліетиленовий, тощо. Доказів завдання моральної шкоди та її розміру, на думку представника відповідача, також не надано.

Потерпіла ОСОБА_9 подала до суду відповідь на відзив /т. 1 а.п. 186-186а/, у якому не погодилася з доводами представника відповідача, наведеними у відзиві на позовну заяву, на задоволенні заявленого нею цивільного позову наполягала та зазначила, що саме батько померлого новонародженого ОСОБА_13 - ОСОБА_34 та його бабуся ОСОБА_104 постійно на вимогу лікарів КНП «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради» купували всі необхідні медикаменти та речі, аби тільки врятувати дитину. Твердження відповідача щодо недостатності доказів спричинення їй моральної шкоди вважає надуманими та необґрунтованими, адже що ще може бути найстрашнішим і найболючішим в житті людини, як смерть її дитини внаслідок злочинних дій.

Правом на подачу заперечення на відповідь на відзив відповідач не скористався.

Водночас, суд звертає увагу на те, що у процесі розгляду кримінального провадження, а саме 26.01.2021, змінилося найменування цивільного відповідача - з КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради на КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Червонослобідської сільської ради, та зауважує, що це не вимагає дотримання процедури, визначеної у статті 51 ЦПК України для заміни неналежного відповідача на належного, оскільки на час завдання шкоди та звернення до суду з відповідним позовом лікувальний заклад мав найменування КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради, яке зазначила позивач у позовній заяві. У судових засіданнях під час розгляду справи приймав участь представник саме КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Червонослобідської сільської ради - адвокат ОСОБА_11 , повноваження якого підтверджені ордером серії ЧК № 77723 від 13 квітня 2021 року /т. 1 а.п. 230/.

У судовому засіданні потерпіла ОСОБА_9 та її представник - адвокат ОСОБА_10 заявлені позовні вимоги підтримали у повному обсязі та наполягали на їхньому задоволенні.

Представник цивільного відповідача - адвокат ОСОБА_11 у судовому засіданні позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити у позові з тих підстав, що джерела походження матеріальних збитків у позивача не надано, а наявність у останньої моральних страждань не підтверджено жодним письмовим доказом.

Вирішуючи питання про обґрунтованість даного цивільного позову, суд виходить з такого.

Відповідно до положень частини першої статті 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

За змістом статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Статтею 49 Конституції України передбачено, що кожен має право на охорону здоров`я, медичну допомогу та медичне страхування.

Згідно з пунктами «а», «д», «ї» частини першої статті 6 Закону України «Основи законодавства України про охорону здоров`я» кожний громадянин України має право на охорону здоров`я, що передбачає: життєвий рівень, включаючи їжу, одяг, житло, медичний догляд та соціальне обслуговування і забезпечення, який є необхідним для підтримання здоров`я людини; кваліфіковану медичну допомогу, включаючи вільний вибір лікаря, вибір методів лікування відповідно до рекомендацій лікаря, вибір закладу охорони здоров`я; оскарження неправомірних рішень і дій працівників, закладів та органів охорони здоров`я.

Відповідно до частин першої, шостої та сьомої статті 8 Закону України «Про основи законодавства України про охорону здоров`я» держава визнає право кожного громадянина України на охорону здоров`я і забезпечує його захист. У разі порушення законних прав і інтересів громадян у сфері охорони здоров`я відповідні державні, громадські або інші органи, підприємства, установи та організації, їх посадові особи і громадяни зобов`язані вжити заходів щодо поновлення порушених прав, захисту законних інтересів та відшкодування заподіяної шкоди. Судовий захист права на охорону здоров`я здійснюється у порядку, встановленому законодавством.

Верховний Суд у постанові у справі № 755/2545/15-ц від 27.02.2019 вказав про те, що позадоговірна (деліктна) відповідальність за спричинену шкоду життю і здоров`ю настає на підставі правил статей 1166, 1167, 1195 ЦК України. У деліктних правовідносинах у сфері надання медичної допомоги протиправна поведінка спрямована на порушення суб`єктивного особистого немайнового права особи, яке має абсолютний характер, - права на медичну допомогу. У сфері надання медичної допомоги протиправними необхідно вважати дії медичного працівника, які не відповідають законодавству у сфері охорони здоров`я, зокрема стандартам у сфері охорони здоров`я та нормативним локальним актам.

Згідно з вимогами частини першої статті 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону.

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1172 ЦК України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Вирішуючи питання про відшкодування шкоди та стягнення її з цивільного відповідача, суд враховує, що для настання відповідальності за завдання шкоди необхідна наявність таких умов як: протиправна поведінка особи - працівника, який завдав шкоду під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків; наявність шкоди; причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою; наявність вини.

Суд вважає, що дослідженими в судовому засіданні доказами винуватості обвинуваченої встановлено протиправну поведінку ОСОБА_7 , яка на момент вчинення кримінального правопорушення перебувала у трудових відносинах з цивільним відповідачем - Комунальним некомерційним підприємством «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради (наразі - КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Червонослобідської сільської ради), що не заперечується учасниками справи; встановлено наявність шкоди у виді смерті ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та у виді витрат на його лікування у КНП «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради» в період з 29 липня 2019 року до 02 вересня 2019 року; причинний зв`язок між діями обвинуваченої і наслідками, що настали, який підтверджується сукупністю досліджених у судовому засіданні доказів.

Цивільний позивач ОСОБА_9 стверджує, що її сім`я витратила на лікування ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , кошти у сумі 19 267 грн 99 коп.

На підтвердження своїх слів надає суду копію видаткової накладної № ОК00005429 від 30.07.2019, а також копії квитанцій та фіскальних чеків /т. 1 а.п. 91-107/, оригінали яких були оглянуті у судовому засіданні.

При цьому суд враховує покази свідків ОСОБА_34 та ОСОБА_104 у судовому засіданні, які, будучи попередженими про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивих показів, пояснили, що списки потрібних дитині медикаментів їм надавали у КНП «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради», а вони, скупивши все необхідне, віддавали його разом із зазначеними списками.

З урахуванням наведеного, суд відхиляє доводи представника цивільного відповідача про те, що джерела походження матеріальних збитків позивача не надано.

Водночас, враховуючи вимоги ст.ст. 77, 79 ЦПК України, суд не приймає до уваги наступні докази, надані ОСОБА_9 в обґрунтування понесених витрат на лікування її сина ОСОБА_13 :

-копію видаткової накладної № ОК00005429 від 30.07.2019 у частині зазначення таких товарів: серветки вологі SuperFresh № 120 - сума без ПДВ 23,00 грн; полотенце бумажне Ecolo № 2 - сума без ПДВ 18,00 грн; пакет д/мусора Бонус 35 л (30 шт) - сума без ПДВ 12,29 грн; пакет д/мусора Бонус 60 л (15 шт) - сума без ПДВ 13,29 грн; клей карандаш - сума без ПДВ 5,83 грн /т. 1 а.п. 91/;

-копію чеку № 132 від 03.08.2019 - вода 5 л на суму 35,60 грн /т. 1 а.п. 96/;

-копію чеку № 201055 від 28.08.2019 у частині зазначення товару: ватні палички Cotton 100 шт на суму 10,20 грн /т. 1 а.п. 105/.

На думку суду, зазначені вище докази не являються належними, адже дані покупки жодним чином не стосуються лікування ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Окрім того, суд не враховує копії квитанцій Райффайзен Банк Аваль у кількості 3 шт. /т. 1 а.п. 92/, у зв`язку з їх нечитабельністю.

З урахуванням наведеного, суд констатує, що доведений у встановленому законом порядку розмір витрат позивача на лікування ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , у КНП «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради» за період з 29 липня 2019 року до 02 вересня 2019 року складає 16 699 грн 78 коп.

Також слід зазначити, що за змістом частини першої статті 1201 ЦК України особа, яка завдала шкоди смертю потерпілого, зобов`язана відшкодувати особі, яка зробила необхідні витрати на поховання та на спорудження надгробного пам`ятника, ці витрати.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про поховання та похоронну справу» поховання - діяльність відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб у межах повноважень, визначених цим Законом, а також суб`єктів господарювання, спрямована на: забезпечення належного ставлення до тіла (останків, праху) померлого (далі - тіла); забезпечення права громадян на захоронення їхнього тіла відповідно до їх волевиявлення, якщо таке є; створення та експлуатацію об`єктів, призначених для поховання, утримання і збереження місць поховань; організацію і проведення поховань померлих та/або загиблих (далі - померлих); надання ритуальних послуг, реалізацію предметів ритуальної належності.

Суд приймає до уваги понесені потерпілою ОСОБА_9 витрати на поховання ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , в сумі 2 450 гривень 00 копійок, що підтверджені копією Договору-замовлення № 256 на організацію та проведення поховання /т. 1 а.п. 108/ та копією дублікату товарного чеку № б/н від 04.09.2019 /т. 1 а.п. 109/.

Таким чином, виходячи з вищевказаних обставин та наведених норм цивільного законодавства, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача слід стягнути на відшкодування матеріальної шкоди, завданої лікуванням та смертю її сина - ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , кошти у розмірі 19 149 грн 78 коп.

У решті заявлених позовних вимог у цій частині слід відмовити.

Щодо стягнення з цивільного відповідача на користь потерпілої ОСОБА_9 моральної шкоди, суд зазначає наступне.

Статтею 23 ЦК України встановлено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав та законних інтересів. Відповідно до частини другої цієї статті моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Моральна шкода, завдана смертю фізичної особи, відшкодовується її чоловікові (дружині), батькам (усиновлювачам), дітям (усиновленим), а також особам, які проживали з нею однією сім`єю (частина друга статті 1168 ЦК України).

Завдання моральної шкоди явище завжди негативне. Проте з цього не слідує, що будь-яка завдана моральна шкода породжує зобов`язання з її відшкодування. Покладення обов`язку відшкодувати завдану моральну шкоду може мати місце лише за умови, коли шкода була викликана протиправною поведінкою відповідальної за неї особи. Гроші виступають еквівалентом моральної шкоди. Грошові кошти, як загальний еквівалент всіх цінностей, в економічному розумінні «трансформують» шкоду в загальнодоступне вираження, а розмір відшкодування «обчислює» шкоду. Розмір визначеної компенсації повинен, хоча б наближено, бути мірою моральної шкоди та відновленого стану потерпілого. При визначенні компенсації моральної шкоди складність полягає у неможливості її обчислення за допомогою будь-якої грошової шкали чи прирівняння до іншого майнового еквіваленту. Тому грошова сума компенсації моральної шкоди є лише ймовірною, і при її визначенні враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставин, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 серпня 2022 року в справі № 607/11755/20 (провадження № 61-13672св21).

У постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 464/3789/17 Верховний Суд дійшов висновку про те, що адекватне відшкодування шкоди, зокрема й моральної, за порушення прав людини є одним із ефективних засобів юридичного захисту (п. 49).

Моральна шкода полягає у стражданні або приниженні, яких людина зазнала внаслідок протиправних дій. Страждання і приниження - емоції людини, змістом яких є біль, мука, тривога, страх, занепокоєння, стрес, розчарування, відчуття несправедливості, тривала невизначеність, інші негативні переживання (п. 52).

У рішенні ЄСПЛ від 28.05.1985 у справі «Абдулазіз, Кабалес і Балкандалі» зазначається, що «з огляду на її природу, стверджувана моральна шкода не завжди може бути предметом чіткого доведення. Проте розумно припустити, що особи, які…зіткнулися з проблемами...можуть зазнати страждань і тривоги». Звідси випливає, що фактичною основою для висновку про наявність негативних наслідків у немайновій сфері потерпілої особи у більшості ситуацій може бути як таке розумне припущення про природність їх виникнення за подібних обставин.

Європейський суд з прав людини зауважив, що оцінка моральної шкоди за своїм характером є складним процесом, за винятком випадків, коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, § 62, ЄСПЛ від 12.07.2007).

Окремо суд акцентує увагу на тому, що розмір відшкодування шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення.

Зазначене узгоджується із висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 15 грудня 2020 року в справі 752/17832/14-ц (провадження № 14-538цс19).

Згідно з частиною першою статті 129 КПК України суд, ухвалюючи обвинувальний вирок, залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.

Виходячи із наведеного, суд вважає, що безумовно потерпіла зазнала моральних страждань внаслідок смерті її сина - ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , а тому має право на відшкодування такої шкоди.

Суд зважає на фізичний стан цивільного позивача, глибину її фізичних та душевних страждань у зв`язку із втратою дитини та пов`язаних із цим вимушених змін у її житті, беручи до уваги, що немає і не може бути точних критеріїв майнового виразу душевного болю та страждань, а будь-яка компенсація моральної шкоди не може відповідати дійсним стражданням позивача і може мати тільки умовний вираз, та, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, вважає за необхідне визначити розмір відшкодування завданої моральної шкоди у розмірі 250 000 гривень.

У решті заявлених позовних вимог у цій частині слід відмовити.

Витрати на залучення експерта та проведення експертиз у даному кримінальному провадженні відсутні.

Речові докази слід розподілити відповідно до вимог ст. 100 КПК України.

Водночас, слід зазначити, що відповідно до постанови про визнання та приєднання речових доказів і передачу їх на зберігання від 07 березня 2020 року /т. 3 а.п. 202/ речовими доказами у даному кримінальному провадженні визнано: медичні документи: завірені копії наказів та посадові інструкції Черкаської ЦРЛ, історію пологів № 461/7 КНП Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; картку розвитку новонародженого № 478 (1 із дв) Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 , картку розвитку новонародженого № 478 (2 із дв) Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; медичну карту стаціонарного хворого Черкаської обласної лікарні на ім`я ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , з усіма аналізами; індивідуальну карту вагітної та породіллі Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; обмінну карту вагітної жінки на ім`я ОСОБА_9 ; листки основних показників хворого Цап Черкаської обласної дитячої лікарні, в кількості 35 шт.

При цьому, вказано, що медичні документи: історію пологів № 461/7 КНП Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; картку розвитку новонародженого № 478 (1 із дв) Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 , картку розвитку новонародженого № 478 (2 із дв) Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; медичну карту стаціонарного хворого Черкаської обласної лікарні на ім`я ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , з усіма аналізами; індивідуальну карту вагітної та породіллі Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; обмінну карту вагітної жінки на ім`я ОСОБА_9 ; листки основних показників хворого Цап Черкаської обласної дитячої лікарні, в кількості 35 шт., упаковані у сейф-пакет № ІNZ 4038158 з пояснювальними написами, підписами понятих та слідчого, здано на зберігання до камери схову речових доказів СУ ГУНП в Черкаській області до прийняття рішення судом у даній справі.

Між тим, при огляді сейф-пакету № ІNZ 4038158 встановлено, що підписи понятих на ньому відсутні, конкретний перелік його вмісту не зазначений (слідчий обмежився загальним терміном «медична документація»), а у самому сейф-пакеті виявлено наступні медичні документи: історію пологів № 461/7 КНП Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; картку розвитку новонародженого № 478 (1 із дв) Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 , картку розвитку новонародженого № 478 (2 із дв) Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; індивідуальну карту вагітної та породіллі Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; обмінну карту вагітної жінки на ім`я ОСОБА_9 .

З урахуванням наведеного, суд вирішує долю лише наявних речових доказів.

Керуючись ст.ст. 368, 370-371, 374 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

ОСОБА_7 визнати винуватою у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України, та призначити їй покарання у виді 3 (трьох) років обмеження волі, з позбавленням права займатися лікарською діяльністю на строк 3 (три) роки.

Відповідно до ст. 75 КК України звільнити ОСОБА_7 від відбування призначеного основного покарання у виді 3 (трьох) років обмеження волі з іспитовим строком на 2 (два) роки, якщо вона протягом іспитового строку не вчинить нового кримінального правопорушення та виконає обов`язки, покладені на неї судом.

На підставі п.п. 1, 2 ч. 1, п. 2 ч. 3 статті 76 КК України покласти на ОСОБА_7 наступні обов`язки:

- періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;

- повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання;

- протягом іспитового строку не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

Контроль за поведінкою ОСОБА_7 покласти на Черкаський районний відділ № 1філії Державної установи «Центр пробації» в Черкаській області.

Запобіжний захід до ОСОБА_7 до набрання вироком законної сили не застосовувати.

У позові прокурора, поданому в інтересах держави в особі Черкаської обласної ради, до ОСОБА_7 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, - відмовити.

Цивільний позов ОСОБА_9 задовольнити частково.

Стягнути із комунального некомерційного підприємства «Черкаська центральна районна лікарня» Червонослобідської сільської ради на користь ОСОБА_9 завдану матеріальну шкоду в розмірі 19 149 (дев`ятнадцять тисяч сто сорок дев`ять) гривень 78 копійок та моральну шкоду в розмірі 250 000 (двісті п`ятдесят тисяч) гривень 00 копійок.

У решті позовних вимог ОСОБА_9 відмовити.

Речові докази у кримінальному провадженні:

- медичні документи: історію пологів № 461/7 КНП Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; картку розвитку новонародженого № 478 (1 із дв) Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 , картку розвитку новонародженого № 478 (2 із дв) Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; індивідуальну карту вагітної та породіллі Черкаської ЦРЛ на ім`я ОСОБА_9 ; обмінну карту вагітної жінки на ім`я ОСОБА_9 ; - зберігати при матеріалах кримінального провадження;

- медичні документи: завірені копії наказів та посадових інструкцій Черкаської ЦРЛ - зберігати при матеріалах кримінального провадження.

На вирок може бути подана апеляційна скарга до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку суду.

Копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, та прокурору.

Копія судового рішення не пізніше наступного дня після ухвалення надсилається учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні.

Суддя: ОСОБА_1