справа № 619/2485/23
провадження № 1-кс/619/430/23
УХВАЛА

іменем України

09 червня 2023 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0001319 від 02.06.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

установив:

До суду надійшло клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арештз позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування майном, яке під час проведення огляду місця події 01.06.2023 на відкритої ділянці місцевості, поблизу території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , було добровільно видано ОСОБА_4 та вилучено працівниками поліції до ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, а саме на: предмет зовні схожий на мисливську рушницю ИЖ НОМЕР_1 , з ців`ям номером № НОМЕР_2 , під каналом ствола наявний номер № НОМЕР_3 та напис «СССР», що знаходилась в шкіряному чохолі, а також тканинний патронник з 6 патронами із позначкою «16», що опечатано біркою; металевий балончик, ємкістю 200 мл «SNIPEK», поміщено в сейф пакет № РSP 2405734; полімерний пенал чорного кольору «Меga Line» з набором протирок, поміщено в сейф пакет № РSP 2405733; шкіряний ремінь із шкіряним патронником в якому містяться 9 патронів 8 із них з позначками «16», 1 з позначкою «19», що поміщено в сейф пакет № WAR 1247927; полімерний пакет «Посад» з фрагментом тканини та 6 порожніх гільз, з розбитими капсулами червоного та зеленого кольорів, що поміщено в сейф пакет № SUD 1109476.

В обґрунтування клопотання прокурор посилалася на те, що упровадженні СВ ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0001319 від 02.06.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 01.06.2023 до ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, в період часу з 25.05.2022 по кінець жовтня 2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , викрав мисливську рушницю ИЖ-27F № НОМЕР_3 та боєприпаси до неї з території домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що належить на праві власності ОСОБА_6 .

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, 01.06.2023 слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_7 здійснено виїзд з метою огляду місця події відкритої ділянки місцевості поблизу території домоволодіння, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . Під час проведення вказаної слідчої дії ОСОБА_4 надав заяву про добровільну видачу майна та видав наступні речі, які вилучено до ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області: предмет зовні схожий на мисливську рушницю ИЖ НОМЕР_1 , з ців`ям номером № НОМЕР_2 , під каналом ствола наявний номер № НОМЕР_3 та напис «СССР», що знаходилась в шкіряному чохолі, а також тканинний патронник з 6 патронами із позначкою «16», що опечатано біркою; металевий балончик, ємкістю 200 мл «SNIPEK», поміщено в сейф пакет № РSP 2405734; полімерний пенал чорного кольору «Меga Line» з набором протирок, поміщено в сейф пакет № РSP 2405733; шкіряний ремінь із шкіряним патронником в якому містяться 9 патронів 8 із них з позначками «16», 1 з позначкою «19», що поміщено в сейф пакет № WAR 1247927; полімерний пакет «Посад» з фрагментом тканини та 6 порожніх гільз, з розбитими капсулами червоного та зеленого кольорів, що поміщено в сейф пакет № SUD 1109476.

Вказані об`єкти є речовими доказами та можуть в подальшому мати доказове значення у кримінальному провадженні № 0001319, що сприятиме розкриттю вказаного кримінального правопорушення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, а також для встановлення істини під час досудового розслідування.

Таким чином, відповідно до п. 3 ч. 2 ст.167, ст.170 КПК України є достатні підстави вважати, що вилучене майно є предметом кримінального правопорушення та є речовими доказами у кримінальному провадженні.

Отже, з метою збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання під час досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз, зокрема для призначення судової експертизи зброї, за експертною спеціальністю 3.1 «Балістичне дослідження вогнепальної зброї та бойових припасів до неї», а також проведення інших слідчих дій, прокурор просила накласти арешт на вказане майно.

Прокурор та власник майна, які були належним чином повідомлені про місце, дату та час розгляду клопотання, не з`явилися. Прокурор подав до суду заяву, в якій клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав, зазначених у ньому, та просив судовий розгляд провести у його відсутність.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторін кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 02 червня 2023 року відповідно до ст. 214 КПК України до ЄРДР внесені відомості про вчинення злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Отже, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в межах конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведення слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, згідно його переліку у клопотанні, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі АГОСІ проти Об`єднаного Королівства). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

У справі Раймондо проти Італії (Raimondo v. Italy, рішення 24.01.1994), в яких заявники скаржилася на контроль за використанням власності в зв`язку з провадженням кримінального розслідування, не знайшовши у цьому випадку порушення ст.1 протоколу №1, суд відзначив порушення в тому, що уряд не вжив швидких заходів для того, щоб знову надати в повноправне користування власність після закінчення відповідних розслідувань (п.35).

Відповідно до ч. 2 ст. 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Отже, виходячи з вищевикладеного, слідчий суддя вважає, що арешт тимчасово вилученого майна, зазначеного у клопотанні прокурора, є доцільним.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арештна предмет зовні схожий на мисливську рушницю ИЖ НОМЕР_1 , з ців`ям номером № НОМЕР_2 , під каналом ствола наявний номер № НОМЕР_3 та напис «СССР», що знаходилась в шкіряному чохолі, а також тканинний патронник з 6 патронами із позначкою «16», що опечатано біркою; металевий балончик, ємкістю 200 мл «SNIPEK», поміщено в сейф пакет № РSP 2405734; полімерний пенал чорного кольору «Меga Line» з набором протирок, поміщено в сейф пакет № РSP 2405733; шкіряний ремінь із шкіряним патронником в якому містяться 9 патронів 8 із них з позначками «16», 1 з позначкою «19», що поміщено в сейф пакет № WAR 1247927; полімерний пакет «Посад» з фрагментом тканини та 6 порожніх гільз, з розбитими капсулами червоного та зеленого кольорів, що поміщено в сейф пакет № SUD 1109476 з позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування майном, - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали слідчого судді негайно після її оголошення вручити слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.

У разі відсутності слідчого, прокурора під час оголошення судового рішення його копію надіслати таким особам не пізніше наступного робочого дня.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1