Справа № 359/5010/23
Провадження №1-КС/359/906/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2023 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , за участі - дізнавача ОСОБА_3 , розглянувши клопотання дізнавача сектору дізнання Бориспільського районного управління поліції Головного управління поліції в Київській області ОСОБА_4 про надання дозволу на проведення обшуку у кримінальному провадженні №0000330 від 17.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, -

встановив :

26.05.2023 до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло вище зазначене клопотання, відповідно до якого Бориспільським РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000330 від 17.04.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.309 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, дізнавач сектору дізнання Бориспільського РУП зазначив наступне. В ході досудового розслідування встановлено, що 17.04.2023 до ЧЧ дізнання Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області надійшов рапорт від працівника ВК11 Бориспільського РУП, про те що під час проведення оперативних заходів було отримано інформацію щодо незаконного виготовлення, придбання, зберігання та подальшого збуту психотропних речовин та наркотичних засобів на території Бориспільського району, м. Києва та Київської області. Вказаною протиправною діяльністю займається ряд осіб, які займаються незаконним виготовленням та подальшим розповсюдженням наркотичних засобів та психотропних речовин на території Київського регіону в особливо великих розмірах.

Було отримано інформацію, що за адресою: АДРЕСА_1 особа на ім`я ОСОБА_5 , за вказаною адресою незаконно виготовляє, зберігає та розповсюджує психотропну речовину, обіг якого обмежено - амфетамін.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, будинок АДРЕСА_1 , належить гр. ОСОБА_6 .

На підставі викладеного, з метою виявлення та подальшого вилучення наркотичних засобів, обіг яких заборонено у органу досудового слідства виникає необхідність у проведенні обшуку за місцем проживання особи на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування необхідності проведення обшуку, також зазначено, що задокументувати злочинну діяльність даної особи в інший спосіб не виявляється можливим, тому що вона здійснює незаконну діяльність конспіративно та може бути обізнана про способи та методи документування даної категорії злочинів. Також орган досудового слідства не виключає можливості, що в ході підбору кандидата на оперативне співробітництво з оточення вказаної особи, може відбутися розголошення інформації та останній знищить, чи перевезе в інше місце заборонені до цивільного обігу наркотичні засоби.

В судовому засіданні дізнавач групи дізнавачів у кримінальному провадженні ОСОБА_3 клопотання підтримав просив задовольнити.

Дослідивши подане клопотання та долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що заявлене клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню:

1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення);

2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення;

3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат;

4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження;

5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання;

6) обставини, які підтверджують, що гроші, цінності та інше майно, які підлягають спеціальній конфіскації, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, або призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, або підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення;

7) обставини, що є підставою для застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру.

За змістом ч.2 цієї статті доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

В силу вимог ч.1, ч.2 ст.92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подала

Так, згідно з ч.2 ст. 93 КПК України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

У цьому зв`язку слідчий суддя зазначає наступне.

В силу вимог ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1, ч.2 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

Обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду.

За змістом ч. 5 вказаної статті слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про обшук, якщо прокурор, слідчий не доведе наявність достатніх підстав вважати, що : 1) було вчинено кримінальне правопорушення; 2) відшукувані речі і документи мають значення для досудового розслідування; 3) відомості, які містяться у відшукуваних речах і документах, можуть бути доказами під час судового розгляду; 4) відшукувані речі, документи або особи знаходяться у зазначеному в клопотанні житлі чи іншому володінні особи; 5) за встановлених обставин обшук є найбільш доцільним та ефективним способом відшукання та вилучення речей і документів, які мають значення для досудового розслідування, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб, а також заходом, пропорційним втручанню в особисте і сімейне життя особи.

Встановлено, що відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені на підставі рапорту начальника СРЗПО ВКП Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_8 17.04.2023 (а.с.4,5).

Слідчий суддя звертає увагу, що вказаною службовою особою оперативного підрозділу Бориспільського РУП 17.04.2023 було подано два рапорти (а.с.5,6), в одному з яких він вказував на отриману оперативну інформацію про те, що зазначена в клопотанні дізнавача особа - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , - обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення (незаконному зберіганні наркотичних засобів для власного вживання).

При цьому встановлено, що клопотання дізнавача ОСОБА_4 в частині отриманої інформації, що за адресою: АДРЕСА_1 , особа на ім`я ОСОБА_5 , за вказаною адресою незаконно виготовляє, зберігає та розповсюджує психотропну речовину, обіг якого обмежено - амфетамін, ґрунтується на показаннях свідка ОСОБА_9 , протокол допиту якого було долучено до клопотання.

Разом із з цим зі змісту долученого до клопотання протоколу допиту вказаного свідка від 17.04.2023 (а.с.7-10) встановлено, що допит здійснений не дізнавачем, а вищевказаною службовою особою оперативного підрозділу Бориспільського РУП - начальником СРЗПО ВКП Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_8 ..

Відповідно до ч.3 ст.38 КПК України дізнання здійснюють підрозділи дізнання або уповноважені особи інших підрозділів:

а) органів Національної поліції;

б) органів безпеки;

в) органів Бюро економічної безпеки України.

В силу вимог ч.2 ст. 39-1 КПК України керівник органу дізнання уповноважений:

1) визначати дізнавача, який здійснюватиме дізнання;

2) відсторонювати дізнавача від проведення дізнання за ініціативою прокурора або з власної ініціативи та призначати іншого дізнавача за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, для його відводу (самовідводу) або неефективного дізнання;

3) ознайомлюватися з матеріалами дізнання, давати дізнавачу письмові вказівки, що не суперечать рішенням та вказівкам прокурора;

4) вживати заходів для усунення порушень вимог законодавства у разі їх допущення дізнавачем;

5) здійснювати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

За змістом ч.2 ст.40-1 КПК України дізнавач уповноважений:

1) починати дізнання за наявності підстав, передбачених цим Кодексом;

2) проводити огляд місця події, обшук затриманої особи, опитувати осіб, вилучати знаряддя і засоби вчинення правопорушення, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку або виявлені під час затримання, а також проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом;

3) доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій у випадках, установлених цим Кодексом, відповідним оперативним підрозділам;

4) звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій;

5) повідомляти за погодженням із прокурором особі про підозру у вчиненні кримінального проступку;

6) за результатами розслідування складати обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру та подавати їх прокурору на затвердження;

7) приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом, у тому числі щодо закриття кримінального провадження за наявності підстав, передбачених статтею 284 цього Кодексу;

8) здійснювати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

Так, згідно з наданим витягом з ЄРДР дізнавачами, які здійснюють досудове розслідування, є: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_14 (а.с.4).

Доручення уповноваженої особи на здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні щодо допиту свідка в матеріалах клопотання відсутнє, як і відповідна інформація безпосередньо у протоколі допиту.

Крім того, щодо долученого протоколу допиту свідка необхідно зазначити наступне.

Відповідно до ч.1 ст.65 КПК України свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

За змістом ч.1 ст.95 КПК України показання - це відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, потерпілим, експертом щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження.

В силу вимог ч.3 цієї статті свідок зобов`язаний давати показання слідчому, прокурору, слідчому судді та суду, а експерт - слідчому судді та суду в установленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.5, ч.6, ч.7 ст.95 КПК України особа дає показання лише щодо фактів, які вона сприймала особисто, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Висновок або думка особи, яка дає показання, можуть визнаватися судом доказом, лише якщо такий висновок або думка корисні для ясного розуміння показань (їх частини) і ґрунтуються на спеціальних знаннях в розумінні статті 101 цього Кодексу.

Якщо особа, яка дає показання, висловила думку або висновок, що ґрунтується на спеціальних знаннях у розумінні статті 101 цього Кодексу, а суд не визнав їх недопустимими доказами в порядку, передбаченому частиною другою статті 89 цього Кодексу, інша сторона має право допитати особу згідно з правилами допиту експерта.

В силу вимог ч.1, ч.2 ст.96 КПК України сторони кримінального провадження мають право ставити свідку запитання щодо його можливості сприймати факти, про які він дає показання, а також щодо інших обставин, які можуть мати значення для оцінки достовірності показань свідка.

Для доведення недостовірності показань свідка сторона має право надати показання, документи, які підтверджують його репутацію, зокрема, щодо його засудження за завідомо неправдиві показання, обман, шахрайство або інші діяння, що підтверджують нечесність свідка.

Відповідно до ч.3 цієї статті свідок зобов`язаний відповідати на запитання, спрямовані на з`ясування достовірності його показань.

В силу вимог ч.1, 3 ст.224 КПК України допит проводиться за місцем проведення досудового розслідування або в іншому місці за погодженням із особою, яку мають намір допитати. Кожний свідок допитується окремо, без присутності інших свідків.

Перед допитом встановлюється особа, роз`яснюються її права, а також порядок проведення допиту. У разі якщо вік особи не встановлено, але є підстави вважати, що особа є малолітньою або неповнолітньою, до встановлення віку такої особи її допит проводиться за правилами, передбаченими для допиту малолітньої або неповнолітньої особи. У разі допиту свідка він попереджається про кримінальну відповідальність за відмову давати показання і за давання завідомо неправдивих показань, а потерпілий - за давання завідомо неправдивих показань. За необхідності до участі в допиті залучається перекладач.

Так, з долученого до клопотання протоколу допиту свідка (а.с.7-10) встановлено, що в протоколі відсутні відомості, де саме проводився допит та на підставі якого документа було встановлено особу свідка, а також щодо його зареєстрованого місця проживання (зазначена в протоколі адреса згідно з показаннями свідка є адресою орендованого житла).

З метою перевірки достовірності показань свідка не було з`ясовано, за яких обставин він познайомився з особами, щодо яких надано викривальні показання (у тому числі щодо ОСОБА_7 ), а також з цією ж метою не з`ясовно їх спільних знайомих, які б могли підтвердити показання допитаного свідка.

Крім того, у свідка не з`ясовано рівень його спеціальних знань для зазначених в протоколі допиту тверджень щодо спільного вживання психотропної речовини - «амфетамін». В протоколі відсутні відомості, на підставі яких свідок дійшов такого висновку.

Крім того, як вбачається з показань свідка, він познайомився із ОСОБА_15 наприкінці лютого 2023 року і бував за місцем проживання остатнього, проте, коли саме в останній раз та яка кількість речовини зберігалася за вказаною адресою, а також її безпосереднє місце зберігання не конкретизовані.

Таким чином, матеріали клопотання не містять відомостей, що оперуповноважений здійснив допит свідка за дорученням дізнавача у кримінальному провадженні, а також відомостей, які б давали слідчому судді можливість переконатися щодо дійсного встановлення особи свідка, перевірки органом досудового розслідування репутації свідка та правдивості його показань, у тому числі щодо з`ясування даних, які б давали підстави дійти висновку, що станом на дату звернення з клопотанням на проведення обшуку (більше ніж через місяць після допиту свідка, а також трьох місяців з моменту подій, про які свідок повідомив на допиті), у вказаному в клопотанні житловому приміщенні зберігаються наркотичні засоби (психотропні речовини).

З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшла висновку, що в силу вимог ч.5 ст.232 КПК України подане клопотання задоволенню не підлягає у зв`язку з недоведеністю органом досудового розслідування достатніх підстав для його проведення.

Відповідно до ч.6 ст.232 КПК України, у разі відмови у задоволенні клопотання про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи слідчий, прокурор не має права повторно звертатися до слідчого судді з клопотанням про дозвіл на обшук того самого житла чи іншого володіння особи, якщо у клопотанні не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 87, 93, 131,132, 233, 234, 235, 309, 376 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання дізнавача сектору дізнання Бориспільського районного управління поліції Головного управління поліції в Київській області ОСОБА_4 про надання дозволу на проведення обшуку у кримінальному провадженні №0000330 від 17.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України - відмовити.

Повний текст ухвали буде виготовлений та проголошений 31.05.2023 о 09.45 год..

Ухвала слідчого судді набирає чинності з моменту її проголошення та самостійному апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1