Провадження № 1-кс/761/9895/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , дослідивши клопотання адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.05.2022 року у справі № 761/8302/22 (провадження № 1-кс/761/4679/2022) в рамках кримінального провадження № 0000033, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 лютого 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України, -

в с т а н о в и в:

01.05.2023 року на розгляд слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.05.2022 року у справі № 761/8302/22 (провадження № 1-кс/761/4679/2022) в рамках кримінального провадження № 0000033, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 лютого 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 1 ст. 64-2 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

Разом з цим, слідчим суддею, на підставі наданих заявником документів, встановлено, що власником майна на яке ухвалою слідчого судді було накладено арешт є юридична особа ТОВ «Євротранстелеком», а тому, враховуючи, що особа, яка подала клопотання про скасування арешту майна - адвокат ОСОБА_2 представляє інтереси фізичної особи ОСОБА_3 , а не ТОВ «Євротранстелеком», заявник у даному випадку не наділений процесуальними повноваженнями на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Частиною 6 ст. 9 КПК України встановлено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, зокрема, принцип диспозитивності.

У свою чергу, згідно зі ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. При цьому, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Враховуючи, що кримінальним процесуальним законом прямо не визначено порядок дій слідчого судді у випадку, якщо клопотання про скасування арешту майна подано особою, яка не має права подавати таке клопотання, слідчий суддя, керуючись принципом диспозитивності, вважає за необхідне застосувати положення ст. 304 КПК України.

Так, згідно з п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Беручи до уваги вищевикладене слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.05.2022 року у справі № 761/8302/22 (провадження № 1-кс/761/4679/2022) в рамках кримінального провадження № 0000033, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 лютого 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України особі, що його подала.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 9, 26, 98, 170, 173, 174, 304, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.05.2022 року у справі № 761/8302/22 (провадження № 1-кс/761/4679/2022) в рамках кримінального провадження № 0000033, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 лютого 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України, - повернути особі, яка його подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1