ЄУН № 337/4031/22
Номер провадження:1-кс/337/1124/23
УХВАЛА

11 вересня 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Хортицького районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , ознайомившись з заявою (клопотанням) адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :

11.09.2023 року адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з заявою (клопотанням) про скасування арешту майна.

Ознайомившись зі змістом заяви , слідчий суддя вважає, що її слід повернути, виходячи з наступного.

Так, відповідно до положень ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту означеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування, а не за місцем накладення арешту на майно.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що Закон передбачає відповідну встановлену процедуру оформлення і подання відповідного клопотання до суду, зокрема у клопотанні про скасування арешту має бути зазначено: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна (власник майна тощо); перелік і вид майна, арешт на який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід зняти арешт.

Дослідивши зміст заяви, слідчий суддя позбавлений можливості встановити в рамках якого кримінального провадження звертається адвокат ОСОБА_4 із заявою про скасування арешту, який процесуальний статус у даному кримінальному провадженні має ОСОБА_3 та на якій стадії перебуває кримінальне провадження.

Подане адвокатом ОСОБА_5 заява (клопотання) є неконкретизованою, оскільки матеріали клопотання також не містять завіреного належним чином судового рішення, яким та коли був накладений арешт на зазначене майно.

Заява містить лише прохальну частину, без обґрунтування підстав для скасування арешту з майна.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що його слід повернути адвокату ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_3 для усунення недоліків.

Відповідно до роз`яснень пункту 13 листа ВССУ № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року, рішення за результатами розгляду клопотання про скасування арешту майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п. 9 ч. 1 ст. 309 КПК), оскарженню не підлягає.

Керуючись ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву (клопотання) адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути особі, яка її подала для усунення недоліків.

Після усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, особа не позбавлена права повторно звернутися із клопотанням до слідчого судді в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1

11.09.2023