Провадження № 1-кс/161/3651/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Луцьк 13 липня 2023 року

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання представника ТОВ «Сваор Нутрішн» про скасування арешту майна, в рамках кримінального провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000363 від 17.02.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358 КК України,

В С Т А Н О В И В

12.07.2023 адвокат ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Сваор Нутрішн» звернувся до Луцького міськрайонного суду Волинської області з клопотанням про скасування арешту майна, в рамках кримінального провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000363 від 17.02.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358 КК України.

Своє клопотання мотивує тим, що ухвалою слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 24.11.2022 накладено арешт на жатку номер ZO622RX028137, тип 622R, рік випуску 2006 та візок Cochet типу 63RH, серії 2А, рік випуску 1997. На даний час проводяться комплекс робіт по збиранню урожаю, у підприємства гостра необхідність використання майна, а тому просить скасувати арешт в частині заборони користування на вказане майно.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, водночас подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, зазначивши, що подане клопотання підтримує та просив його задовольнити.

Слідчий ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, зазначивши, що не заперечує щодо задоволення клопотання.

Прокурор в судове засідання не прибув з невідомих для суду причин, хоча у спосіб, передбачений КПК України, був повідомлений про час та дату розгляду клопотання.

Оскільки учасники судового розгляду не прибули на розгляд клопотання, тому відповідно до вимог ч.4 ст.107 КПК України судове засідання проводиться за їх відсутності, також не здійснюється фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши додані докази, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до ст.41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (рішення у справі "Іатрідіс проти Греції").

На підставі вимог ч.5 ст.9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.

Також, у ст.1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.).

Слідчим суддею встановлено, що міжрегіональною групою слідчих СУ ГУНП у Волинській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000363 від 17.02.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358 КК України.

22.11.2022, на підставі ухвали слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області, проведено огляд в усіх житлових, нежитлових господарських будівлях, розміщених на земельній ділянці із кадастровим номером :02:001:0070, яка знаходиться за адресою Волинська область Рожищенський район, с.Вишеньки, та перебуває в комунальній власності Носачевичівської сільської ради, а фактично використовується СГПП «Вишеньки» (), в ході якого вилучено жатку та візок, які постановою старшого слідчого СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 визнані речовими доказами.

Відповідно до ухвали слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 24.11.2022 накладено арешт на майно, яке було виявлено та вилучено під час проведення огляду, а саме на: а жатку номер ZO622RX028137, тип 622R, рік випуску 2006 та візок Cochet типу 63RH, серії 2А, рік випуску 1997, з метою збереження речових доказів.

Звертає слідчий суддя увагу на той факт, що вилучення майна відбулося 24.11.2022, тобто, на думку слідчого судді, в сторони обвинувачення було достатньо часу належним чином провести в рамках кримінального провадження усі необхідні слідчі та процесуальні дії з вказаним майном.

Таким чином, слідчий суддя, з врахуванням об`єктивно проведеного аналізу доказів з огляду на завдання кримінального провадження, передбачені ст.2 КПК України, встановив, що представником власником майна поза розумним сумнівом доведений той факт, що на даний час в рамках кримінального провадження відпала необхідність у подальшому арешті майна в частині заборони користування, оскільки подальше утримання такого майна не є співмірним з завданнями кримінального провадження та призводить до порушення розумного балансу між приватно-правовим та публічно-правовим інтересом.

За таких обставин, з метою забезпечення законних прав на належне власнику майно, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання представника власника майна необхідно задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 16, 170, 174, 309, 372 КПК України,

П О С Т А Н О В И В

Клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_3 задовольнити.

Скасувати арешт в частині заборони користування, який накладений на підставі ухвали слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 24.11.2022, на майно, а саме на: жатку номер ZO622RX028137, тип 622R, рік випуску 2006 та візок Cochet типу 63RH, серії 2А, рік випуску 1997.

Зобов`язати слідчого у провадженні якого знаходяться матеріали кримінального провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000363 від 17.02.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358 КК України, повернути ТОВ «Сваор Нутрішн» жатку номер ZO622RX028137, тип 622R, рік випуску 2006, та візок Cochet типу 63RH, серії 2А, рік випуску 1997.

Попередити ТОВ «Сваор Нутрішн» про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України у разі незаконних дій щодо майна, на яке накладено арешт.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя