Справа № 359/7847/23
Провадження № 1-кс/359/1356/2023
У Х В А Л А

Іменем України

10 серпня 2023 м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бориспіль з технічною фіксацією клопотання слідчої СВ Бориспільського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

Відповідно до указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації в Україні введено воєнний стан з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб. У подальшому строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався, востаннє - указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 254/2023 від 01.05.2023 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 год. 30 хв. 20.05.2023 строком на 90 діб.

ОСОБА_4 , будучи раніше судимим за вчинення кримінальних правопорушень проти власності, маючи не зняту та не погашену судимість, на шлях виправлення не став та повторно вчинив новий умисний корисливий злочин.

08.08.2023 ОСОБА_4 перебував біля Торгівельного центру «Mix Moll», що розташований за адресою: Київська область, Бориспільський район, місто Бориспіль, вулиця Київський шлях, 10. У цей момент ОСОБА_4 побачив квітковий кіоск (павільйон), у якому не було ні продавця, ні відвідувачів. У цей момент у нього виник кримінальний протиправний намір на таємне викрадення грошових коштів, які знаходились у приміщенні вказаного кіоску та належали ФОП ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій кримінальний протиправний намір, 08.08.2023, о 16 год. 25 хв., в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 , діючи умисно та повторно, з корисливих мотивів, зайшов через незачинені двері у приміщення квіткового кіоску, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та переконавшись в тому, що за його діями ніхто не спостерігає, підійшов до прилавку із касою та, керуючись жагою до легкої наживи, викрав з шухляди грошові кошти на загальну суму 7000 грн. 00 коп., власником яких є ФОП ОСОБА_7 , після чого втік з місця вчинення злочину.

Викраденими грошовими коштами ОСОБА_4 розпорядився на власний розсуд, чим заподіяв ФОП ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 7000 грн. 00 коп.

У вчинення вказаного кримінальног о правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Сосни Літинського району Вінницької області, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , без постійного місця проживання, раніше судимий останній раз вироком Садгірського районного суду м. Чернівців від 02.11.2018 за ч. 2 ст. 185, ст. 71 КК України до покарання у виді 3 років 1 місяця позбавлення волі, малолітніх та неповнолітніх дітей на утриманні немає.

09.08.2023 відомості за вказаним фактом внесено до Єдиного реєстру досудового розслідування № 0001937 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

09.08.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, за фактом таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 в якій коротко зазначені обставини, щодо викрадення майна; протоколом огляду місця події від 08.08.2023, відповідно до якого працівниками поліції оглянуто квітковим кіоск, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , який в ході допиту повідомив, обставини вчиненого відносно нього кримінального правопорушення; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 яка в ході допиту повідомила, що вона була робочому місці у квітковому кіоску, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та відходила приблизно о 16.20 на хвилин п`ять. Після чого приблизно о 18.50 вона виявила відсутність у касі грошових коштів; протоколом затримання особи ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , згідно якого вину свою визнав повністю; протоколом огляду документу від 09.08.2023, а саме відеозапису з камер внутрішнього відеоспостереження у приміщенні квіткового кіоску, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;- повідомленням про підозру ОСОБА_4 від 09.08.2023.

Крім того, у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України органом досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України:

-існує ризик передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, який виражається в тому, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а тому усвідомлюючи реальність покарання у випадку доведення його винуватості, наявні всі підстави вважати, що без застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, підозрюваний буде переховуватися від органу досудового розслідування, суду, що унеможливить виконання завдань кримінального провадження, які визначені у ст. 2 КПК України, а тому щодо останнього необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

-існує ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається в тому, що ОСОБА_4 підозрюється у вчинені тяжкого злочину та, будучи раніше неодноразово судимим за вчинення злочинів проти власності, на шлях виправлення не став, не зробив належних висновків з приводу негативних наслідків його протиправної діяльності та знову підозрюється у корисливому кримінальному правопорушенні, тому існує вірогідність, що підозрюваний ОСОБА_4 може продовжити свою злочинну діяльність.

Всі вищезазначені обставини, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , з метою запобігання уникнути кримінальної відповідальності шляхом переховування від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, вимагають вжиття з боку слідчого судді дієвого та ґрунтовного запобіжного заходу відносно підозрюваного.

Встановлено, що запобігання ризикам переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та перешкоджання ним розгляду кримінального провадження становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства. Цей інтерес має превалююче значення та виправдовує застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Наведені обставини свідчать про очевидність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки під тяжкістю покарання за вчинення тяжкого злочину, зважаючи на факт не знятої та непогашеної судимості, що передбачає призначення лише реального покарання, а також відсутність постійного місця роботи та репутацію, підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, якщо жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

При цьому, застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу вигляді особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного під час досудового слідства та не зменшить наявність вищенаведених ризиків, оскільки зважаючи на його особу він не може самоорганізуватися для здійснення належного самоконтролю.

Не можливе застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу вигляді особистої поруки, оскільки під час досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання підозрюваному ОСОБА_4 , саме такого запобіжного заходу.

Разом з тим, застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, навіть із застосуванням електронних засобів контролю та при забороні обвинуваченого цілодобово залишати житло, не зменшить наявність вищенаведених ризиків, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 постійно змінює місце фактичного проживання.

Таким чином, єдиним запобіжним заходом, який здатен забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків та унеможливить реалізацію вищенаведених ризиків, є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У той же час, відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повинен бути визначений розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ураховуючи викладене вище, в органу досудового розслідування є всі достатні та обґрунтовані підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_9 , а тому останньому необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, що зумовлено виконанням передбаченого ст. 2 КПК України завданням кримінального судочинства, для виконання якого орган досудового розслідування звертається із клопотанням до слідчого судді.

В судовому засіданні прокурор підтримав дане клопотання та просив задовольнити його.

Підозрюваний ОСОБА_4 просив не обирати йому запобіжний захід у вигляді арешту. Вину у вчиненні даного злочину він не визнає так як жодних грошових коштів він не брав. На виклики суду буде з`являтися. Ухилятися від слідства та суду намірів не має. Просить обрати йому запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 просив відмовити у задоволенні вказаного клопотання прокурора та обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з тих підстав, що жодні ризики прокурором не доведені.

Суд заслухав думку учасників процесу, дослідив матеріали кримінального провадження додані до клопотання, відеозапис з камер зовнішнього спостереження, прийшов до наступних висновків.

Встановлено, що слідчим відділом Бориспільського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001937 від 09.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

09.08.2023 слідчим СВ Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, в порядку ст. 208 КПК України, затримано ОСОБА_4 за підозрою у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

09.08.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, у ході досудового розслідування прокурор переконав про наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, усвідомлюючи призначення йому покарання у вигляді позбавлення волі, оскільки підозрюється у вчиненні тяжкого корисливого злочину, маючи раніше судимість, переконливо свідчать про те, що останній не став на шлях виправлення та належних висновків для себе не зробив, а його вчинки свідчать про стабільну кримінальну направленість його дій, підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення (злочин), оскільки не має постійної роботи та джерела доходу. Крім того може впливати на потерпілого та свідків, з метою уникнення покарання.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Зважаючи на зібрані на день розгляду клопотання матеріали досудового розслідування, слідчий суддя, не даючи оцінку вини чи невинуватості підозрюваного, приходить до переконання, що підозра, яка була вручена ОСОБА_4 на день розгляду клопотання є обґрунтованою.

Підозрюваний ОСОБА_4 не має постійної роботи та стабільного джерела прибутку. Жоден з громадян не надав клопотання про взяття підозрюваного на поруки. Застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання чи домашнього арешту не забезпечить належної поведінки підозрюваного, не зменшить наявність вищевказаних ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації, оскільки зважаючи на особу підозрюваного він не може самоорганізуватися для здійснення належного самоконтролю.

Виходячи з викладеного вище, відповідно до вимог ч. 1 ст. 184 КПК України, слідчий суддя вважає за доведене, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України та є всі підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_4 , який вчинив інкриміноване йому тяжке кримінальне правопорушення (злочин), може вчиняти інші корисливі кримінальні правопорушення (злочини) та ухилятися від органу досудового розслідування та суду.

Єдиним запобіжним заходом на даний час, який здатен забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та унеможливить реалізацію вищевикладених ризиків, є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, розмір якої, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, має бути визначений в розмірі, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зокрема, зважаючи на вимоги ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно врахувати практику Європейського суду з прав людини з аналогічних питань, а саме рішення у справі «Мангурас проти Іспанії» від 28.09.2010 № 12050/04, у якому Європейським судом підкреслено важливість оцінки, при визначенні розміру застави, шкоди завданої злочином, рівня відповідальності підозрюваного та тяжкості злочину. При цьому Європейським судом з прав людини визнано правильним підхід національного суду Іспанії щодо необхідності врахування вказаних чинників за наявності сумнівів у тому, що застава, сума якої визначатиметься виключно пропорційно до майнового стану підозрюваного, зможе забезпечити виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, передусім щодо участі у судовому розгляді справи. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Мангурас проти Іспанії», сума застави за звільнення з-під варти заявника не була надмірною. У рішенні, у справі «Мангурас проти Іспанії», Європейський суд з прав людини постановив, що не було порушено ч. 3 ст. 5 (право на свободу та особисту недоторканість) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи. Органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більш того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується. Суд вважає, що забезпечення більш високого стандарту охорони прав людини вимагає більш суворості в оцінці порушень фундаментальних цінностей демократичного суспільства. Відтак, професійне середовище, теж має братися до уваги при визначенні суми застави з метою забезпечення її ефективності як засобу попередження ухилення від юридичної відповідальності.

Враховуючи вищевикладені обставити, розмір застави ОСОБА_4 слід визначити 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зважаючи на суму збитку, заподіяного злочином. Даний розмір слідчий суддя вважає достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.

В разі обрання запобіжного заходу у вигляді застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати до визначеної службової особи слідчого, прокурора або слідчого судді (суду), із визначеною періодичністю та за першою вимогою; не відлучатися за межі України без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді (суду), повідомивши дійсне місце свого проживання на території України; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про необхідність зміни свого місця проживання; заборони спілкування з потерпілим та свідками в кримінальному провадженні особисто чи через інших осіб.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 176-177, 178, 182-184, 193, 194, 196, 197, 309 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 11:55 год. 08.10.2023 та утримувати його в Державній установі «Київське СІЗО» Міністерства юстиції України.

При постановлені ухвали про тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 визначити заставу у розмірі шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 161040 грн. та роз`яснити, що він або інша особа має право внести заставу на розрахунковий рахунок (отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України у Київській області; код отримувача: 26268119: р/р UA0018661; банк отримувача: Держказначейська служба України, м. Київ).

В разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або слідчого судді (суду) із визначеною періодичністю та за першою вимогою; не відлучатися за межі України без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді (суду); повідомляти дійсне місце свого проживання на території України; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про необхідність зміни свого місця проживання; заборони спілкування з потерпілим та свідками в кримінальному провадженні особисто чи через інших осіб.

У разі внесення застави підозрюваний ОСОБА_4 зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки пов`язані із застосуванням запобіжного заходу.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Бориспільський міськрайонний суд Київської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному (обвинуваченому), заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним (обвинуваченим), може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії обов`язків, в разі внесення застави, встановити для ОСОБА_4 протягом 60 діб з дня звільнення його з-під варти.

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги підозрюваним, його захисником, прокурором протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде оголошено о 8:35 год. 14.08.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1