Великоолександрівський районний суд Херсонської області
Справа №650/39/23
провадження №1-кс/650/3/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2023 року смт Велика Олександрівка

Слідчий суддя Великоолександрівського районного суду Херсонської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення Бериславського районного відділу поліції ГУНП в Херсонській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Бериславської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Берислав, Херсонської області, громадянина України, з вищою освітою, депутата Бериславської міської ради Бериславського району Херсонської області VIII скликання, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 15, частиною першою статті 115 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці; заборонивши йому залишати місце мешкання, утриматися від спілкування з потерпілим та свідками у кримінальному провадженні; повідомляти про зміну засобів зв`язку.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 15, частиною першою статті 115 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є незакінчений замах на умисне убивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, якщо особа з причин, які не залежали від її волі, не виконала усіх дій, які вважала необхідними для доведення злочину до кінця.

Обґрунтованість підозри підтверджується наданими слідчому судді, зібраними у провадженні матеріалами.

Вказуючи про необхідність обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту слідчий посилається на наявність ризиків передбачених пунктами 1, 3, 4 частини першої статті 177 КПК України.

Так, обґрунтовуючи ризик передбачений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України слідчий посилається на те, що підозрюваний, перебуваючи на волі, самостійно або через інших осіб може перешкоджати встановленню істини у справі, узгоджувати свої показання з показаннями інших осіб, які визнані свідками у справі, надавати цим особам поради з урахуванням відомих йому обставин справи, схиляти їх до дачі завідомо неправдивих показань в ході досудового розслідування, з метою створення собі «алібі» щодо його непричетності до вчинення інкримінованого йому правопорушення, тим самим перешкодити встановленню істини в кримінальному провадженні.

Обґрунтовуючи ризик передбачений пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України слідчий посилається на те, що підозрюваний, перебуваючи на волі, за допомогою інших осіб, або будь- яким іншим способом із застосуванням будь-яких засобів може перешкоджати кримінальному провадженню будь-яким іншим чином, чим може перешкодити встановленню істини по справі, знищити не вилучені матеріали, речові докази.

Обґрунтовуючи ризик передбачений пунктом 4 частини першої статті 177 КПК України слідчий посилається на те, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Неможливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів слідчий обґрунтував неможливістю такими заходами запобігти встановленим ризикам.

На судовому засіданні прокурор наполягав на задоволенні клопотання, просив його задовольнити. Пояснив, що попередньо зібрані матеріали свідчать про обґрунтованість підозри на даному етапі досудового розслідування, а наявних ризиків достатньо для застосування до підозрюваного цілодобового домашнього арешту та не обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу. Щодо виявлення у потерпілого вогнепального поранення пояснив, що за наявності двох взаємовиключних експертиз було призначено повторну загальну комплексну експертизу, яку ще не проведено.

На судовому засіданні слідчий також підтримав подане клопотання, просив його задовольнити. Додатково пояснив, що строки досудового розслідування спливають 20 серпня 2023 року.

На судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання, вказуючи про необґрунтованість клопотання слідчого, відсутність перелічених ним ризиків, необґрунтованість підозри. Вказав, що підозра є повністю необґрунтованою, оскільки потерпілому не було завдано вогнепального поранення, на якому і ґрунтується уся підозра. Згідно з висновком експерта проведеного на підставі медичних документів встановлено, що виявлене у потерпілого ушкодження не може бути вогнепальним. Щодо можливості впливу на потерпілого та свідків зазначив, що з боку потерпілого було подано заяву про здійснення тиску на його дружину під примусом співробітників прокуратури. Щодо відсутності ризику ухилення від органу досудового розслідування пояснив, що під час дії попередньо обраного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту його двадцять разів перевіряли і не було виявлено жодного факту його порушення. У нього на утриманні є мати інвалід, яку він за жодних обставин не може залишити.

На судовому засіданні захисник ОСОБА_6 просила відмовити у задоволенні клопотання прокурора надавши письмові заперечення. Пояснила, що підозра вручена підозрюваному необґрунтована, оскільки у потерпілого не було виявлено вогнепального поранення, яке включено до об`єктивної сторони інкримінованого злочину. Крім того, на зброї з якої нібито здійснювався постріл не виявлено відбитків пальців та біологічних зразків належних підозрюваному. Ризики наведені прокурором є повністю необґрунтованими та не підтверджені жодними доказами. Навпаки, з матеріалів клопотання вбачається, що підозрюваний за весь період досудового розслідування жодного разу не порушив покладені на нього обов`язки та активно сприяє слідству.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, слідчий суддя встановив наступне.

Метою застосування запобіжного заходу (частина перша статті 177 КПК України) є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності вищевказаних ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі визначені у частині першій статті 178 КПК України.

Відповідно до частин першої, другої та шостої статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Згідно з частиною першою статті 115 КК України за вчинення відповідного злочину передбачено відповідальність у виді позбавлення волі від семи до п`ятнадцяти років.

Відповідно до частин першої та другої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя встановив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 15, частиною першою статті 115 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000968 від 19 березня 2023 року, повідомленням про підозру від 20 березня 2023 року, яке було вручене останньому 20 березня 2023 року. Відповідно до ухвали слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 19 червня 2023 року строк досудового розслідування продовжено до 20 серпня 2023 року.

Відповідно до вказаної підозри ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він знаходився у будинку за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем проживання ОСОБА_8 , де разом з іншими особами вживав спиртні напої.

Під час вживання спиртних напоїв між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 на ґрунті особистих неприязних відносин виникла раптова словесна сварка з приводу різних поглядів щодо необхідності спілкування з їх спільним знайомим ОСОБА_9 .

За вказаних обставин у ОСОБА_5 виник раптовий злочинний умисел направлений на навмисне вбивство ОСОБА_8 , для реалізації якого ОСОБА_5 , попередньо знаючі місце зберігання автоматичної зброї у приміщенні будинку, перебуваючи у вказаному місці, у період часу з 14:15 год. по 14:30 год. вийшов до іншої кімнати будинку, де з-під ліжка дістав предмет, зовні схожий на автоматичну зброю АКСУ-74 та повернувся до кімнати в якій знаходився ОСОБА_8 .

Далі, переслідуючи прямий злочинний умисел, направлений на протиправне позбавлення життя іншої людини, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, умисно за допомогою вищевказаної зброї здійснив один постріл в область життєво-важливого органу - голову ОСОБА_8 .

У результаті вказаних умисних дій ОСОБА_5 спричинив потерпілому ОСОБА_8 тілесні ушкодження у вигляді вогнепального кульового поранення тім`яної області справа, але не виконав усіх дій, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, з причин, що не залежали від його волі, оскільки його протиправні дії були припинені спільним опором потерпілого ОСОБА_8 та його дружини.

Такі дії ОСОБА_5 кваліфіковані за частиною третьою статті 15, частиною першою статті 115 КК України, як незакінчений замах на умисне убивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, якщо особа з причин, які не залежали від її волі, не виконала усіх дій, які вважала необхідними для доведення злочину до кінця.

Обґрунтованість підозри підтверджується: протоколом огляду місця події від 19.03.2023 року, за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколом огляду від 20.03.2023 року; протоколом затримання від 20.03.2023 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом слідчого експерименту за участі потерпілого ОСОБА_8 від 20.03.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_10 від 20.03.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_11 від 20.03.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_12 від 20.03.2023 року; висновком судово-медичного експерта № 23 від 21.03.2023 року, відповідно до якого у ОСОБА_8 наявні тілесне ушкодження у вигляді вогнепального кульового поранення правої тім`яної області волосистої частини голови, яке утворилось, не виключено 19.03.2023 року в результаті пострілу з вогнепальної кульової зброї, яке по ступеню тяжкості відноситься до категорії легких тілесних ушкоджень, що призвели до короткочасного розладу здоров`я; висновком судово-психіатричного експерта Херсонської філії судово-психіатричних експертиз ДУ «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків» МОЗ України» №18 від 06.04.2023 року; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, дійшов висновку, що повідомлена підозрюваному підозра у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення є обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування на цьому етапі досудового розслідування є вагомими, щоб свідчити про можливу причетність останнього до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Висновок експерта № 137 від 10 травня 2023 року, наданий за результатом проведення експертизи за ініціативою сторони захисту, відповідного до якого виявлене у потерпілого ОСОБА_8 тілесне ушкодження не могло бути спричинене внаслідок дії кулі при здійсненні пострілу з вогнепальної зброї, тобто не є вогнепальним ушкодженням, на який посилається сторона захисту доводячи необґрунтованість підозри, не є тим доказом, який на даному етапі досудового розслідування, беззаперечно свідчить про необґрунтованість підозри у відповідній частині, оскільки як ствердили обидві сторони кримінального провадження, наразі призначено та проводиться повторна загальна комплексна судова експертиза, покликана усунути протиріччя, що виникли за наявності двох протилежних за змістом висновків експертів, що відповідає встановленому порядку збору доказів під час досудового розслідування.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 196 КПК України слідчим суддею встановлені такі обставини, щодо заявлених прокурором ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає доведеним ризик, передбачений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки останній розуміє високу ймовірність призначення йому покарання у виді позбавлення волі, в разі доведення факту скоєння даного злочину.

Слідчий суддя також враховує, що в контексті практики Європейського суду з прав людини, зазначено, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватись в світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бакчиєв проти Молдови).

Наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, його постійне проживання за однією адресою, перебування на його утриманні матері інваліда третьої групи, за якою він постійно здійснює догляд, наявність у нього постійної офіційної роботи, репутацію підозрюваного, дотримання ним умов попередньо обраного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, слідчим суддею при вирішені відповідного питання враховані, проте в даному випадку, зважаючи на інші встановлені обставини та у їх сукупності, вказане може лише свідчити про ступінь даного ризику, а не про його відсутність, оцінку якому буде надано при обранні виду та меж запобіжного заходу.

Слідчий суддя вважає доведеним ризик, передбачений пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість незаконного впливу на потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні, оскільки потерпілий та свідки безпосередньо судом не допитувались, підозрюваний не тільки обізнаний про їх місце мешкання, але й проживає в одному з ними населеному пункті.

Крім того, відповідно до протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 06 червня 2023 року потерпілий ОСОБА_8 звернувся до правоохоронних органів з заявою про чинення тиску з боку підозрюваного на його дружину.

Слідчий суддя вважає недоведеним ризик, визначений пунктом 4 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість чинення підозрюваним перешкод у кримінальному провадженні іншим чином, оскільки щодо цього слідчим та прокурором не наведено жодної обставини, а з матеріалів справи відповідних обставин також не вбачається.

Таким чином, враховуючи викладене та зважаючи на доведення прокурором обставин щодо можливості на даній стадії досудового розслідування запобігти встановленим ризикам застосуванням запобіжного заходу у виді домашнього, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для його застосування до підозрюваного.

Також, встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою статті 176 КПК України, не може запобігти доведеному під час розгляду ризику, оскільки ті обмеження та обов`язки, що покладаються на підозрюваного при їх обранні будуть недостатніми за наведених вище обґрунтувань.

При обранні вказаного запобіжного заходу, слідчий суддя, також у відповідності до частини першої статті 178 КПК України оцінює в сукупності такі обставини: вагомість наданих доказів; можливість призначення покарання підозрюваному в разі доведеності вини у виді позбавлення волі на строк семи до п`ятнадцяти років; відсутність відомостей про особливі хвороби у підозрюваного; наявність у нього міцних соціальних зв`язків за місцем проживання; наявність на його утриманні матері інваліда; наявність у нього офіційного працевлаштування; репутацію підозрюваного, який з перших днів російської агресії надавав волонтерську допомогу населенню Бериславського району Херсонської області, які були в окупації, займається волонтерською діяльністю, брав активну участь в евакуації населення, доставляв гуманітарну допомогу населенню.

Вирішуючи питання про можливість застосування до підозрюваного домашнього арешту із забороною останньому залишати житло в певний період доби, суд виходить із наведених вище обставин, а також приймає до уваги те, що встановлені слідчим суддею обставини свідчать про не схильність підозрюваного до порушення встановленого порядку та вимог закону, його здатність надавати пріоритет інтересам суспільства та родини поряд із власними інтересами, високий рівень його відповідальності та дисциплінованості, який вбачається із недопущення жодного порушення при дії попереднього запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту при досить суворому контролі щодо його дотримання.

Слідчий суддя вважає, що при обранні вказаного запобіжного заходу у відповідних межах, з огляду на незначну вираженість встановлених при судовому розгляді ризиків, буде повною мірою забезпечено умови для їх ненастання, а також вжиття заходів для їх попередження.

Щодо ризику незаконного впливу підозрюваним на потерпілого та свідків слідчий суддя зазначає, що за вказаних обставин, він може бути попереджений шляхом покладення на підозрюваного обов`язку утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками.

Визначаючи строк дії відповідного запобіжного заходу слідчий суддя, керуючись положенням частини четвертої статті 196 КПК України, виходить зі строку досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, який, у відповідності до ухвали слідчого судді продовжено до 20 серпня 2023 року.

На підставі викладеного, керуючись статтями 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 54 доби, за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , заборонивши йому залишати це житло в період часу з 20:00 год. до 06:00 год. наступного дня.

Для виконання запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

за кожною вимогою прибувати до слідчого, прокурора та суду;

не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками по кримінальному провадженню.

Ухвалу направити до відділу поліції за місцем проживання підозрюваного.

Попередити підозрюваного, що в разі невиконання покладених на нього даною ухвалою обов`язків, до нього може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в його житло в будь-який час, в т.ч. у період комендантської години, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань виконання покладених на нього обов`язків.

Строк дії ухвали - до 18 серпня 2023 року включно.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 28 червня 2023 року.

Слідчий суддя __________________ ОСОБА_1