Справа №712/4813/22
Провадження №1-кп/712/566/23
У Х В А Л А

про продовження запобіжного заходу

01 червня 2023 року м.Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

представника потерпілого ОСОБА_4 ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

розглядаючи у підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження з обвинувальним актом, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000126 від 03.11.2022, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.161, ч.2 ст.436-2, ч.3 ст.436-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Соснівського районного суду м.Черкаси перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.161, ч.2 ст.436-2, ч.3 ст.436-2 КК України.

У судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів. Клопотання обґрунтоване тим, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, тому з метою запобігання спробам переховуватись від суду, незаконно впливати на свідка в кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; запобіганню вчинити інші кримінальні правопорушення чи продовжити вчиняти злочини, у яких обвинувачується, враховуючи тяжкість покарання, а також з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, прокурор просив задовольнити клопотання. На обґрунтування ризиків прокурор вказав, що обвинувачений відчужив належне йому майно, що збільшує ризик переховування від суду; може допомагати свідку ОСОБА_10 переховуватись; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; продовжувати здійснювати публікацію інформації на сайті Черкаської єпархії та проводити проповіді, що виправдовують російську агресію про України, тощо.

Представник потерпілого ОСОБА_5 та потерпілий ОСОБА_4 не заперечували проти задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу, вказавши, що ризики, які були підставою для обрання такого запобіжного заходу не зменшилися, та не зникли.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, та просив змінити запобіжний захід на домашній арешт в нічний час доби. ОСОБА_6 пояснив, що він є керуючим Черкаської єпархії Української православної церкви в м.Черкаси; має обов`язки по служінню, звершенні божественних літургій в соборі, в монастирях, здійснює адміністративне управління Черкаською єпархією, тощо. Крім того, ОСОБА_6 є викладачем, професором Київської духовної академії, де читає лекції, приймає екзамени. Обвинувачений вказав, що перебування під цілодобовим домашнім арештом не дозволяє йому працювати та викладати.

Захисник ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , в судовому засіданні, заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, зазначивши, що клопотання прокурора є необґрунтованим, ґрунтується на припущеннях; до нього не додано доказів на підтвердження ризиків. Захисник вказав, що досудове розслідування у кримінальному провадженні завершено, потерпілі та свідки допитані в порядку ч.11 ст.615 КПК України, експертизи проведені, відповідні висновки експертиз наявні в матеріалах справи; ОСОБА_6 не вживалися жодні дії, спрямовані на перешкоджанню досудовому розслідуванню. Натомість, обвинувачений не допускав порушень умов перебування на цілодобовому домашньому арешті, має належну процесуальну поведінку. Захисник вказав, що ОСОБА_6 є митрополитом та очолює єпархію в Черкаській області, що свідчить про наявність постійного місця роботи, безспірний авторитет серед вірян. За вказаних обставин, захисник ОСОБА_7 просив змінити запобіжний захід на домашній арешт в нічний час доби, заборонивши залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня. Захисник вказав, що вказаний запобіжний захід буде достатнім для запобігання ризикам, та дозволить обвинуваченому працювати, не обмежуючи його конституційні права та права вірян Черкащини на свободу світогляду і віросповідання. До клопотання захисник долучив лист парафіян Свято-Михайлівського кафедрального собору міста Черкаси, адресований суду, за підписами вірян Черкащини, на підтримку ОСОБА_6 .

Захисник ОСОБА_8 в судовому засіданні подала клопотання про зміну запобіжного заходу, вказавши на достатність застосувавання до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, із застосування електронного засобу контролю. З посиланням на судову практику Європейського суду з прав людини, захисник зазначила про відсутність ризиків.

Захисник ОСОБА_9 заперечував проти продовження запобіжного заходу, вказавши, що твердження прокурора про наявність ризиків ґрунтуються виключно на припущеннях, та не підтверджуються доказами у справі. Захисник просив змінити запобіжний захід на домашній арешт в нічний час доби.

Заслухавши учасників судового провадження, вивчивши матеріали справи, судом встановлено таке.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою продовжити, змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання наявним ризикам.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи обвинуваченого (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки обвинуваченого під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки обвинуваченого під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного/обвинуваченого, має обґрунтувати свій висновок про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. При цьому кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Судом встановлено, що строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_6 закінчується 10 червня 2023 року.

Водночас, завершити судове провадження до спливу строку дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту неможливо.

У зв`язку з воєнною агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, на території України з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан терміном на 30 днів, а також запроваджено заходи правового режиму воєнного стану. Указом Президента України від 01.05.2023 №254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 02.05.2023 №3057-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

Відповідно до ст.178 КПК України, суд враховує те, що кримінальні правопорушення, за якими обвинувачується ОСОБА_6 , згідно зі ст.12 КК України, віднесені до нетяжких та тяжких злочинів, що загрожує обвинуваченому, за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованих кримінальних правопорушень, позбавленням волі на строк до восьми років з конфіскацією майна або без такої.

ОСОБА_6 є раніше не судимою особою, проте, в період воєнного стану обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку, проти основ Національної безпеки України, та може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інші кримінальні правопорушення. Також, тяжкість покарання може спонукати ОСОБА_6 переховуватися від суду з метою уникнення відповідальності, та здійснювати вплив на свідка, потерпілих у кримінальному провадженні.

Таким чином, суд переконаний, що наразі продовжують існувати ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, тому суд на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінальних правопорушень, підозра у яких йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Доводи захисників про відсутність ризиків суд відхиляє як необґрунтовані, в тому числі й оцінюючи їх загальну позицію з точки зору положень ч.4 ст.194 КПК України.

Зважаючи на викладене, суд вважає за необхідне продовжити запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із покладенням на обвинуваченого ОСОБА_6 обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

У своїх клопотаннях про зміну запобіжного заходу захисники не зазначають будь-яких доводів щодо зміни обставин чи існуючих в провадженні ризиків. Об`єктивних даних щодо зменшення ризиків встановлених при застосуванні запобіжного заходу до обвинуваченого ОСОБА_6 суду не надано. Обставини, зазначені обвинуваченим у клопотанні не є достатніми підставами для зміни запобіжного заходу.

Таким чином, на переконання суду, захисниками у судовому засіданні не доведено наявність підстав для зміни запобіжного заходу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.27, 177, 181, 194, 395 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотань захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу відмовити.

Клопотання прокурора Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_11 про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю строком на 60 днів з 01 червня 2023 року по 30 липня 2023 року, включно.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до суду;

2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи та зміну контактного номеру телефону;

3) не залишати без дозволу суду місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, та необхідності прямувати до зони укриття від надзвичайних ситуацій техногенного, природного та воєнного характеру під час оголошення відповідної тривоги;

4) утримуватись від спілкування із наступними свідками у кримінальному провадженні: ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та іншими свідками у кримінальному провадженні;

5) носити електронний засіб контролю;

6) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі їх наявності.

Роз`яснити обвинуваченому положення ч.5 ст.181 КПК України, а саме, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Копію ухвали направити для виконання Головному управлінню Національної поліції в Київській області, а також прокурору Черкаської обласної прокуратури для контролю.

Ухвала суду може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1