Провадження №1-кп/447/71/23
Справа №447/234/22
У Х В А Л А

щодо призначення експертизи

18.05.2023 Миколаївський районний суд Львівської області у складі судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Миколаїв Львівської області матеріали кримінального провадження №0000668, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.07.2021, про обвинувачення:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Коростень, Житомирської області, українця, громадянина України, раніше судимого, востаннє вироком Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 30.03.2012 за ч. 3 ст. 185, ч. 4 ст. 187, п. 9, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 27 - ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 255-1 КК України,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Заміхів, Хмельницької області, українця, громадянина України, раніше судимого, востаннє вироком Новоушицького районного суду Хмельницької області від 27.12.2016 за ч. 3 ст. 185 КК України, адреса місця проживання: АДРЕСА_2 ,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця с. Синиця, Богуславського району Київської області, українця, громадянина України, раніше судимого, востаннє вироком Путильського районного суду Чернівецької області від 29.05.2013 за ч. 3 ст. 185 КК України,

у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України,

прокурор ОСОБА_6 ,

захисники: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

обвинувачені: ОСОБА_3 , ОСОБА_5 ,

обвинувачений ОСОБА_9 (у режимі відеоконференцзв`язку з Державною установою «Львівська установа виконання покарань» №19),

в с т а н о в и в :

У провадженні Миколаївського районного суду Львівської області знаходиться кримінальне провадження №0000668, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.07.2021 про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 27 - ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 255-1 КК України, та ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України.

15.05.2023 на електронну пошту суду та 18.05.2023у судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_10 заявив клопотання про призначення почеркознавчої експертизи. В обґрунтування заявленого клопотання захисник посилається на те, що на даній стадії кримінального провадження стороною обвинувачення було надано, а судом досліджено процесуальні документи, які стали підставою для проведення НСРД, а саме досліджено двадцять одну ухвалу, постановлену чотирма різними слідчими суддями Львівського апеляційного суду, в яких міститься однаковий рукописний текст виконаний, на думку сторони захисту, не слідчими суддями, а старшим слідчим відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Львівській області старшим лейтенантом ОСОБА_11 , що підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження оригіналами, а в сторони захисту копіями протоколів допиту від 19.11.2021 свідків ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , у яких реально міститься рукописний текст виконаний слідчим. Захисник обвинуваченого просить залучити незалежного експерта, який володіє спеціальними знаннями для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження. Сторона захисту, вступивши у справу на стадії закінчення досудового слідства, аналогічно як і на даній стадії, не може його залучити самостійно через відсутність коштів та з інших об`єктивних причин, зокрема, можливу в подальшому недовіру суду до отриманих результатів експертизи, проведеної залученим стороною захисту експертом. Захисник обвинуваченого обґрунтовує своє клопотання тим, що ухвали слідчих суддів є незаконними, оскільки, вони виготовлені з допомогою інших осіб, у них наявний рукописний текст, а саме: прізвище, ім`я, по батькові судді, прокурора та особи, щодо якої подано клопотання про надання дозволу на проведення НСРД, її адреса (місце перебування), відомості про ідентифікаційні ознаки, які дозволять унікально ідентифікувати абонента спостереження, телекомунікаційну мережу, кінцеве обладнання, при заповненні від руки ручкою вільних граф (проміжків) текстом, загальний зміст тексту ухвал є взаємопов`язаним та сприймається як одне ціле. Вказує, що текст виконаний не суддями, а іншою упередженою особою, зацікавленою у результаті кримінального провадження. На підтвердження своїх доводів навів те, що у суддів Львівського апеляційного суду відсутня окрема нарадча кімната для постановлення цілком таємних та таємних судових рішень, а також відсутнє відповідне сертифіковане комп`ютерне обладнання. Тобто судді, свідомо допускаючи порушення закону, не мали фізичної можливості дотриматись вимог законодавства у сфері електронних документів та електронного документообігу, а також електронного цифрового підпису. З урахуванням проміжків заповнених від руки, апріорі, електронний текст таємного документу (ухвали) не може відповідати та не відповідає його письмовому тексту.

На підставі наведеного просить призначити почеркознавчу експертизу, у ході якої здійснити дослідження почерку та цифрового письма, яким виконані рукописні записи в наступних документах: протоколі допиту від 19.11.2021 свідка ОСОБА_12 ; протоколі допиту від 19.11.2021 свідка ОСОБА_13 ; ухвалах слідчого судді Львівського апеляційного суду ОСОБА_14 про надання дозволу на проведення НСРД від 15.07.2021 щодо ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 ; ухвалах слідчого судді Львівського апеляційного суду ОСОБА_19 про надання дозволу на проведення НСРД від 08.09.2021 щодо ОСОБА_3 , ОСОБА_18 , ОСОБА_5 , ОСОБА_16 , ОСОБА_15 , ОСОБА_17 та від 06.10.2021 щодо ОСОБА_5 , ОСОБА_4 ; ухвалах слідчого судді Львівського апеляційного суду ОСОБА_19 про надання дозволу на проведення НСРД від 13.10.2021 щодо ОСОБА_4 та щодо ОСОБА_20 ; ухвалах слідчого судді Львівського апеляційного суду ОСОБА_21 про надання дозволу на проведення НСРД від 22.10.2021 щодо ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_17 , ОСОБА_15 ; ухвалі слідчого судді Львівського апеляційного суду ОСОБА_22 про надання дозволу на проведення НСРД від 23.08.2021 щодо ОСОБА_3 .

Прокурор у судовому засіданні заперечив щодо задоволення вказаного клопотання, оскільки обвинуваченим і їх захисникам були відкриті матеріали кримінального провадження, такі були з ними ознайомлені, що також стверджується реєстром матеріалів досудового розслідування та не заперечується такими у судовому засіданні. На етапі досудового розслідування жоден із захисників не звертався із вказаним клопотанням до слідчого судді, хоча мав таку можливість. Під час проведення підготовчого судового засідання такі клопотання стороною захисту також не заявлялися. Крім того, вказав, що клопотання адвоката ОСОБА_23 є необґрунтованим.

Обвинувачені підтримали клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_10 .

Захисники обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_9 адвокати ОСОБА_7 та ОСОБА_8 підтримали клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_10 , просили таке задоволити, вважають клопотання підставним.

Суд, заслухавши думки учасників судового розгляду, дослідивши матеріали кримінального провадження в межах заявленого клопотання, прийшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України, суд під час судового розгляду за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Статтею 332 КПК України передбачено саме право, а не обов`язок суду призначати під час судового розгляду проведення експертизи, тобто вирішення вказаного питання належить до дискреційних повноважень суду.

У постанові Верховного Суду від 01.02.2018 у справі №634/609/15-к роз`яснено поняття судової дискреції (судового розсуду) у кримінальному судочинстві, що охоплює повноваження суду (права та обов`язки), надані йому державою, обирати між альтернативами, кожна з яких є законною, та інтелектуально-вольову владну діяльність суду з вирішення у визначених законом випадках спірних правових питань, виходячи із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин справи, даних про особу винного, справедливості й достатності обраного покарання тощо.

До загальних засад кримінального судочинства, зокрема, належить і розумність строків (ст. 7, 28 КПК України).

Частинами 1, 2 та 6 ст. 22 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченим цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання, подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини, суд не може сприяти ні стороні захисту, ні стороні обвинувачення у зібранні нових доказів під час судового розгляду провадження для обґрунтування або спростування обвинувачення.

Суд враховує те, що під час досудового розслідування відповідне клопотання стороною захисту не заявлялося, про що було зазначено і в судовому засіданні. Адвокат ОСОБА_10 у судовому засіданні вказав, що у сторони захисту не було часу звернутися з відповідним клопотанням до слідчого судді, оскільки вони хотіли зекономити час. Підтвердив те, що стороні захисту було надано матеріали досудового розслідування для ознайомлення, у тому числі зазначені ухвали НСРД, із якими вони ознайомилися за 1 день.

За загальним правилом, усі дії щодо збирання доказів здійснюються саме під час досудового розслідування. Клопотань про призначення експертизи під час відкриття матеріалів досудового розслідування заявлено не було. У разі відмови органів досудового розслідування у задоволенні клопотань учасників кримінального провадження, така відмова може бути оскаржена, в тому числі з підстав відмови у призначенні відповідної судової експертизи, слідчому судді.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до ст. 243 КПК України, сторона захисту під час досудового розслідування мала право самостійно звертатися до слідчого судді з клопотанням про залучення експерта, однак цим правом не скористалася.

Експертиза як доказ по справі не має переваги перед іншими доказами і повинна оцінюватись судом нарівні з іншими доказами в їх сукупності.

З огляду на вищевикладене, дослідивши доводи сторони захисту щодо необхідності призначення експертизи, суд вважає, що у даному випадку захисником обвинуваченого ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_10 не доведено необхідності призначення почеркознавчої експертизи. Призначення експертизи призведе до необґрунтованого затягування строків розгляду кримінального провадження, з огляду на момент його заявлення.

Таким чином, клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 242, 332 КПК, суд,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_10 про призначення почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1