Справа №519/1472/23
У Х В А Л А

06.09.2023 року м. Южне

Слідчий суддя Южного міського суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , в порядку ч.4 ст.107 КПК України, розглянувши клопотання прокурора Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000151 від 31.08.2023 за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ст.249 ч.1 КК України,

установив:

Прокурор звернувся до слідчого судді Южного міського суду Одеської області з зазначеним клопотанням.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримує в повному обсязі.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, слідчим суддею встановлено, що сектором дізнання відділення поліції №4 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000151 від 31.08.2023 за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ст.249 ч.1 КК України.

Відповідно до матеріалів клопотання досудовим розслідуванням встановлено, що 31.08.2023 року до чергової частини ВП №4 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення на спецлінію «102» про те, що приблизно о 06 год. 49 хв. невстановлена особа на березі Тилігульського лиману, що на території села Кошари Одеського району Одеської області здійснює незаконний вилов біоресурсів, а саме риби бичок-зеленчак у кількості 501 одиниця, забороненим знаряддям лову ятерями бичковими (двобочковими) у кількості 2 штуки довжиною 15 м, висоти 0,5 м, вічко 15 мм. (ЄО 3171 від 31.08.2023).

При виїзді на місце події та проведенні огляду від 31 серпня 2023 року, в період часу з 08 години 10 хвилин до 09 години 30 хвилин слідчим СВ ВП №4 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області під час огляду місця події на березі Тилігульського лиману, що на території села Кошари Одеського району Одеської області за координатами 46?39?54'' п.ш., 31?9?34''с.д. виявлено та вилучено:

- 1 (один) костюм для риболовства 44 розміру, поміщено до спеціального полімерного пакету НПУ ГСУ № 7295803;

- 1 (один) садок рибацький та 1 (одна) куртка хімічного захисту Л1, поміщено до спеціального полімерного пакету НПУ ГСУ № 7295802;

- ятеря бичкові (двобочкові), у кількості 2 штуки, довжиною 15 м, висоти 0,5 м, вічко 15 м;

- риба бичок-зеленчак в кількості 501 одиниця.

За результатами проведення огляду місця події до «Рибоохоронного патруля» в особі ОСОБА_4 на відповідальне зберігання передано наступне:

- ятеря бичкові (двобочкові), у кількості 2 штуки, довжиною 15 м, висоти 0,5 м, вічко 15 мм;

- рибу бичок-зеленчак в кількості 501 одиниця.

Під час огляду на місці події виявлено особу чоловічої статі, який представився як ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у користуванні якого перебувало вилучене майно.

Постановою дізнавача СВ ВП №4 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області від 01.09.2023 вилучене під час огляду місця події майно визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Вилучені в ході оглядів предмети та речі зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та мають ознаки речових доказів, передбачені ст.84 КПК України, а відомості, установлені під час проведення вказаних слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, будуть використані стороною обвинувачення у кримінальному провадженні.

На вказане майно орган досудового розслідування просить накласти арешт, мотивуючи що підставою необхідності арешту майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину та метою необхідності арешту майна є збереження речових доказів.

При цьому, відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно із ч.2-3 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, і збереження речових доказів, при цьому арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.170-174 КПК України, та згідно ч.2-3 ст.170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч.1 ст.98 КПК України.

Слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 КПК України.

Таким чином, існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що вилучене майно містить ознаки речового доказу, передбаченого ст.98 КПК України та відповідає критеріям, зазначеним ч.2 ст.167 КПК України.

Враховуючи необхідність недопущення приховування, пошкодження, псування, знищення даного майна, а також проведення з ним ряду слідчих дій, на вказане майно слід накласти арешт з метою його збереження.

Слідчим суддею враховується розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду кримінального провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст.170-173 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000151 від 31.08.2023 за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ст.249 ч.1 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме:

- костюм для рибальства 44 розміру, поміщений до спеціального полімерного пакету НПУ ГСУ № 7295803;

- садок рибацький та куртка хімічного захисту Л1, поміщені до спеціального полімерного пакету НПУ ГСУ № 7295802;

- ятери бичкові (двобочкові) у кількості 2 штуки, довжиною 15 м, висотою 0,5 м, вічко 15 м, передані на відповідне зберігання до «Рибоохоронного патруля» в особі ОСОБА_4 ;

- риба бичок-зеленчак у кількості 501 одиниці, передана на відповідне зберігання до «Рибоохоронного патруля» в особі ОСОБА_4 ,

з забороною власнику та іншим особам, до прийняття законного рішення по кримінальному провадженню, розпоряджатися та користуватися зазначеним майном для запобігання знищення, пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Южного міського суду

Одеської області ОСОБА_1