Справа № 202/8427/23
Провадження № 1-кс/202/7126/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м.ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

31 серпня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 10.03.2023 за № 0000187, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні, яке внесене до ЄРДР 10.03.2023 за № 0000187 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, визначивши альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 40 000 000 грн.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що з метою переведення грошових коштів за кордон ОСОБА_8 та її чоловік ОСОБА_9 26.02.2022 звернулись за порадою до раніше знайомого ОСОБА_10 , та повідомили останньому, що є необхідність у переведенні значної суми грошових коштів на територію Європейського союзу, а саме у місто Відень, Республіка Австрія так, як сам ОСОБА_10 перебував у даному місці і міг отримати грошові кошти.

У той же час, ОСОБА_10 вступивши у злочинну змову з ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_4 та ОСОБА_13 користуючись складним військово-політичним становищем в України, переслідуючи мету заволодіння грошовими коштами за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 шляхом зловживання довірою, порадив останнім звернутися до йому раніше знайомої фінансової компанії «Na Momente», яка розташована за адресою: м. Дніпро, вул. В`ячеслава Липинського, 12, через свою довірену особу ОСОБА_11 , на що ОСОБА_9 та ОСОБА_8 погодились, будучи впевненими у порядності ОСОБА_10 та його знайомих. Водночас, відповідно інформації з Реєстру пунктів обміну іноземної валюти Національного банку України адреса м. Дніпро, вул. В`ячеслава Липинського, 12.

Так, 27.02.2022 ОСОБА_9 та ОСОБА_8 взяли з дому власні грошові кошти у сумі 930 000 доларів США та 99 600 євро, та на власному автотранспорті Lexus NX державний номер НОМЕР_1 приблизно о 14 год.00 хв., прибули за адресою м. Дніпро, вул. В`ячеслава Липинського, 12, де останніх чекав ОСОБА_11 перед входом до офісу фінансової компанії «Na Momente». У подальшому ОСОБА_9 взяв сумку з грошовими коштами, вийшов із машини та пішов на зустріч ОСОБА_11 з яким і зайшли до приміщення фінансової компанії «Na Momente». Зайшовши у вище вказане приміщення ОСОБА_9 зустрів ОСОБА_13 та інша невстановлена в ході досудового розслідування особа чоловічої статті. У подальшому ОСОБА_11 повідомив ОСОБА_9 , що йому необхідно передати грошові кошти для перерахунку ОСОБА_13 , на що ОСОБА_9 погодився. При цьому, в ході перерахунку грошових коштів ОСОБА_11 запевнив ОСОБА_9 , що якщо будуть складнощі із здійсненням цієї угоди та передачею їх за кордон, то компанія гарантує, що кошти будуть повернуті ОСОБА_9 у м. Дніпро у повному обсязі.

Окрім того, ОСОБА_11 повідомив, що він особисто знайомий з керівником цієї фінансової компанії ОСОБА_12 , який з ОСОБА_11 був постійно на зв`язку в момент перерахунку коштів, також ОСОБА_11 повідомив, що з цією компанією вони співпрацюють не менше п`яти років і ніколи жодних проблем не було, чим склав додаткове враження у ОСОБА_9 , що вся операція з переказу грошових коштів пройде успішно.

Після того, як гроші були перераховані, ОСОБА_9 перебуваючи за адресою: м. Дніпро, вул. В`ячеслава Липинського, 12, отримав папірець з цифрами сум, а саме 930 000 доларів США та 99 600 євро. Після чого, ОСОБА_9 повідомив ОСОБА_11 , що необхідно зателефонувати ОСОБА_12 , для повідомлення останнього, що його довірені особи, перерахували та отримали грошові кошти для останнього. Під час телефонної розмови між ОСОБА_11 та ОСОБА_12 останні додатково повідомили, що у разі складнощів або затримки з передачею коштів за кордон, грошові кошти будуть повернуті у повному обсязі в Дніпрі, що викликало у ОСОБА_9 додаткову довіру у порядності осіб, яким він ввірив свої кошти. Після чого, ОСОБА_9 покинув приміщення фінансової компанію ФК «Na Momente» за адресою: м. Дніпро, вул. В`ячеслава Липинського, 12.

У подальшому об 22 год. 08 хв. 27.02.2022 ОСОБА_9 отримав повідомлення від ОСОБА_10 про те, що останній отримав 50 тисяч євро, у місті Відень, Республіка Австрія, чим додатково склав враження у ОСОБА_9 та ОСОБА_8 у порядності ОСОБА_10 та осіб, яким були ввірені грошові кошти. У подальшому вказані 50 тисяч євро ОСОБА_10 передав при особистій зустрічі ОСОБА_8 у м. Відень, Республіка Австрія.

У той же час, після отримання грошових коштів ОСОБА_13 та невстановленою в ході досудового розслідування особою, кошти у сумі 930 000 доларів США та 49 600 євро були передані у володіння ОСОБА_4 та ОСОБА_12 , які у свою чергу, ніяких послуг щодо переказу грошових коштів надавати не збиралися та отримали можливість розпорядитись вище вказаними грошовими коштами на власний розсуд. У подальшому, з метою приховування своїх злочинних намірів щодо заволодіння шахрайським шляхом грошовими коштами ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та ОСОБА_10 повідомлялись ОСОБА_9 та ОСОБА_8 вигадані причини щодо затримок із кур`єрами, проблем з інкасацією грошових коштів та інших складнощів, які не відповідали дійсності.

Надалі ОСОБА_8 та ОСОБА_9 намагаючись вирішити питання щодо повернення своїх грошових коштів зверталась до різних своїх знайомих у м. Дніпро, у тому числі до ОСОБА_16 . У подальшому ОСОБА_16 на прохання подружжя Харківських зв`язався із ОСОБА_4 і повідомив ОСОБА_8 що ОСОБА_4 готовий почати повертати грошові кошти частинами.

Водночас, ОСОБА_4 маючи на меті уникнення від кримінальної відповідальності за заволодіння шахрайським шляхом грошовими коштами подружжя ОСОБА_17 з метою створення обставин які б у подальшому унеможливили б повернути усі грошові кошти потерпілим, вирішив здійснити часткове повернення коштів, при наступних обставинах.

Так, ОСОБА_4 14.03.2022 у приміщенні ресторану «Рив`єра» розташованого, за адресою вул. Маршала Малиновського, 13А, в м. Дніпро, повернув довіреній особі ОСОБА_8 , а саме ОСОБА_18 50 тис. доларів США.

Окрім того, ОСОБА_4 15.03.2022 у приміщенні ресторану «Рив`єра» розташованого, за адресою вул. Маршала Малиновського, 13А, в м. Дніпро повернув довіреній особі ОСОБА_8 , а саме ОСОБА_18 50 тис. доларів США.

Окрім того, ОСОБА_4 18.03.2022 у приміщенні ресторану «Рив`єра» розташованого, за адресою вул. Маршала Малиновського, 13А, в м. Дніпро повернув довіреній особі ОСОБА_8 , а саме ОСОБА_18 100 тис. доларів США.

У подальшому 24.03.2022 у приміщенні ресторану «Рив`єра» розташованого за адресою вул. Маршала Малиновського, 13А, в м. Дніпро ОСОБА_18 повинен був отримати від ОСОБА_4 наступну суму в розмірі 150 000 доларів США. Так, перебуваючи у приміщенні ресторану «Рив`єра» близько об 14 години, 00 хвилин. ОСОБА_18 у присутності ОСОБА_4 перерахував 150 тис. доларів США надані ОСОБА_4 , після чого ОСОБА_4 висунув вимогу, що для отримання даних коштів ОСОБА_18 необхідно написати розписку від імені ОСОБА_8 про отримання всіх коштів і відсутність будь яких подальших претензій щодо повернення коштів ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Проте виконувати вказану вимогу ОСОБА_4 , ОСОБА_18 відмовився, а ОСОБА_4 у свою чергу забрав грошові кошти в сумі 150 тис. доларів США і будь-яке спілкування з приводу повернення грошових коштів припинилося.

Таким чином, ОСОБА_14 , ОСОБА_4 , та ОСОБА_13 , шляхом зловживання довірою здійснено заволодіння грошовими коштами ОСОБА_8 та ОСОБА_9 в особливо великих розмірах, спричинивши збитки на загальну суму 730 тис. доларів США та 49 600 Євро.

ОСОБА_14 , ОСОБА_4 , та ОСОБА_13 , шляхом зловживання довірою здійснено заволодіння грошовими коштами ОСОБА_8 та ОСОБА_9 в особливо великих розмірах, спричинивши збитки на загальну суму 730 тис. доларів США та 49 600 Євро.

20.08.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, та обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами в їх сукупності.

Прокурор указує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та вважає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам, тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб та визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 40 000 000 грн. з покладанням обов`язків, передбачених п.п. 1-4, 8, 9, ч. 5 ст. 194 КПК України.

Обґрунтовуючи ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України прокурор зазначає.

Так, знаходячись на свободі ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, враховуючи отримання повідомлення про підозру та усвідомлюючи невідворотність призначення відносно нього покарання у вигляді реального позбавлення волі ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, так як вчинив особливо тяжкий злочин, та може покинути територію Дніпропетровської області та України.

Вважає, що ОСОБА_4 в подальшому, як у спосіб погроз, так і реально може незаконно впливати на свідків у провадженні, а саме на свідка ОСОБА_18 та інших свідків зазначеного кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілих у провадженні ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , інших підозрюваних, для зміни їх показів на такі, що будуть вигідні стороні захисту.

Також зазначає, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, звертали увагу, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 20.05.2021 скеровано обвинувальний до суду за ч.4 ст.189, ч.3 ст. 289 КК України, які є також особливо тяжкими злочинами.

Вказані факти також дають підстави вважати, що ОСОБА_4 є схильним до вчинення кримінальних правопорушень та перебуваючи на свободі може повторно вчиняти нові умисні тяжкі та особливо тяжкі, корисливі злочини.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити. На підтвердження майнового стану підозрюваного, та в обґрунтування розміру застави надав інформацію щодо знаходження у власності ОСОБА_4 та його дружини рухомого та нерухомого майна.

Підозрюваний не визнавав обставини, викладені в повідомленні про підозру, вважав її необґрунтованою, підтримав доводи та пояснення захисників, заперечував щодо задоволення клопотання.

Захисник ОСОБА_5 надав письмові заперечення, які підтримав в судовому засіданні та в яких зазначив, що клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не відповідає вимогам п.п. 5,6 ч. 1 ст. 184 КПК України, оскільки матеріали кримінального провадження та додатки, додані до клопотання не містять доказів наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та не містять доказів неможливості застосування іншого запобіжного заходу. Зазначав, що ОСОБА_4 не вчиняв жодних дій, які б свідчили про його намір переховуватись від органів досудового розслідування, він має сім`ю, на утриманні трьох неповнолітніх дітей, раніше не судимий. В матеріалах провадження не міститься достовірних та перевірених фактів, що ОСОБА_4 буде незаконно впливати на свідків, потерпілих, що може вчинити інше кримінальне правопорушення. Просив відмовити у задоволенні клопотання.

Щодо обставин, викладених в повідомленні про підозру захисник ОСОБА_5 зазначал, що ними не заперечується передача частини грошових коштів ОСОБА_8 , однак повідомляв, що ОСОБА_4 та ОСОБА_8 пов`язують відносини спільного бізнес проекту, на які і були надані грошові кошти ОСОБА_8 на початку 2022 року, до початку війни в розмірі 350 000 доларів США. Тому вважають, що між зазначеними особами виникли цивільно-правові відносини. Також наголошував на необґрунтований стороною обвинувачення розмір застави, вважав, що відсутній виключний випадок, який дозволяє слідчому судді вийти за межі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Захисник ОСОБА_6 підтримав доводи захисника ОСОБА_5 , вважав підозру необґрунтованою. Звертав увагу, що потерпіла не могла мати грошові кошти, в розмірі, зазначеному у повідомленні про підозру, оскільки не мала такого доходу. Просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши у судовому засіданні доводи прокурора, думку підозрюваного та захисників, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Виходячи з положень п. 4) ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

У провадженні СУ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000187 10.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст.190 КК України.

20.08.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а саме у заволодінні чужим майном, вчинене в особливо великому розмірі, за попередньою змовою групою осіб.

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра».

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи недоведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Отже, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні прокурора та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованого кримінального правопорушення ОСОБА_4 підтверджується: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_18 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_4 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_13 ; протоколом огляду від 15.05.2023; протоколом огляду від 13.07.2023; протоколом огляду речей і документів від 22.07.2023; інформацією з Реєстру пунктів обміну іноземної валюти Національного банку України адреса м. Дніпро, вул. В`ячеслава Липинського, 12 та іншими матеріалами в їх сукупності.

При цьому, стороною захисту не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричасність підозрюваного ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, у вчиненні якого йому повідомлено про підозру, або вказували на необґрунтованість повідомленої підозри. Слідчому судді не надано будь-яких документів щодо наявності між підозрюваним та потерпілою ОСОБА_8 цивільно-правових або інших будь-яких відносин, які б підтверджували доводи сторони захисту.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК, виходячи з такого.

Ризик переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та/або суду існує та обумовлений тяжкістю ймовірного покарання та суворістю можливого вироку, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчинені особливо тяжкого кримінального правопорушення.

Варто зазначити, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти. Отже важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, який інкримінується обвинуваченому.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Слідчим суддею також враховується, що ОСОБА_4 має трьох малолітніх дітей, що гарантує йому відповідно до положень пункту 2-6 Правил перетинання державного кордону громадянами України, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 57 та ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» відсутність обмежень у перетині державного кордону у період воєнного стану.

Отже, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора, що наведені обставини свідчать про можливості підозрюваного ОСОБА_4 реалізувати ризик переховування від органів досудового розслідування та суду як на території України, так і за кордоном, використовуючи, в тому числі, і свій матеріальний стан.

Ризик впливу на свідків також існує як на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, та дослідження їх судом. Відповідний незаконний вплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, що вчинила злочин, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою (наприклад, показання понятих, які брали участь у слідчих діях).

Ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 має можливість незаконно впливати на інших підозрюваних, потерпілих та свідків існує, оскільки досудове розслідування, протягом якого орган досудового розслідування має можливість зібрати докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, наразі не завершено.

Також не може залишатися поза увагою слідчого судді те, що ОСОБА_4 є обвинуваченим у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч 3 ст. 289 КК України в іншому кримінальному провадженні, яке знаходиться на розгляді в Жовтневому районному суді м. Дніпропетровська. На переконання слідчого судді, вказані обставини свідчать про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо вчинення іншого кримінального правопорушення.

Слідчим суддею також береться до уваги відомості про особу підозрюваного, який одружений, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, який раніше не судимий, має постійне місце проживання, проте, зазначене, не є настільки переконливими та вагомими, щоб знизити встановлені слідчим суддею ризики до малоймовірних чи взагалі виключити їх існування.

Що стану здоров`я підозрюваного ОСОБА_4 .

Згідно довідки генерального директора філії «Центр охорони здоров`я» Дніпровська клінічна лікарня на залізничному транспорті акціонерного товариства «Українська залізниці» № 01-17/953 від 31.08.2023 ОСОБА_4 має діагноз: гострий апендицит гангренозна форма, периапендикулярний абсцес, тазовий перитоніт. На теперішній час стан здоров`я пацієнта відносно задовільний, одержує консервативну терапію. Доказів неможливості утримуватись під вартою ОСОБА_4 , матеріали клопотання не містять.

Посилання сторони захисту про відсутність запобіжного заходу у іншому кримінальному провадженні, яке перебуває на розгляді у Жовтневому суді м. Дніпропетровська, не спростовує доводів сторони обвинувачення щодо необхідності застосування запобіжного заходу, який достатньою мірою буде гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та забезпечить його належну процесуальну поведінку саме у цьому кримінальному провадженні.

Крім встановлених ризиків, передбачених п. 1, п. 3, п. 5 ст. 177 КПК України, наявності обґрунтованої підозри, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує дані про особу ОСОБА_4 , обставини кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, та вважає, що застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім і не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, та не зможуть належним чином забезпечити досягнення мети застосування запобіжного заходу. Адже, у випадку їх застосування, з огляду на встановлені ризики, відсутні будь-які стримуючі фактори від неналежного виконання підозрюваним ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, а так само відсутній належний контроль за їх дотриманням.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 20.10.2023.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Разом з цим, ч. 5 ст. 182 КПК України надає можливість у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних відповідно.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» (п. 78, 820) ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого підозрюваного, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у підозрюваного.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки та не є завідомо непомірним для підозрюваного.

Враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_4 , розмір ймовірної завданої шкоди, а також вагомість встановлених ризиків, слідчий суддя при визначенні розміру застави ОСОБА_4 дійшов висновку, що має місце виключний випадок, передбачений ч. 5 ст. 182 КПК України, а тому наявні підстави вийти за межі максимально встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України розміру застави.

Слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 7450 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 19 995 800 грн., на цьому етапі досудового розслідування, буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені п.п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Такий розмір застави пропорційно співвідноситься з обставинами вчинення кримінального правопорушення, та не є завідомо непомірним для підозрюваного з урахуванням його майнового стану, наявності у власності підозрюваного та його дружини нерухомого майна: домоволодіння, загальною площею 220 кв.м., інших об`єктів нерухомого майна, значної кількості земельних ділянок, в тому числі з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, товарного сільськогосподарського виробництва, які передані в оренду; наявності 6 транспортних засобів у власності ОСОБА_4 та 7 транспортних засобів у власності дружини підозрюваного ОСОБА_19 ; наявності у власності господарських товариств, кінцевим бенефіціарним власником яких є ОСОБА_4 та ОСОБА_19 , рухомого та нерухомого майна.

Застосовуючи щодо підозрюваного ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент до 20.10.2023 включно, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, визначені частиною 5 статті 194 КПК України, а саме прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання (перебування); утриматись від спілкування зі свідками, потерпілими та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти у випадку внесення застави.

Отже, клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-199 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 10.03.2023 за № 0000187, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 20.10.2023 включно.

Одночасно визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 7 450 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 19 995 800 (дев`ятнадцять мільйонів дев`ятсот дев`яносто п`ять тисяч вісімсот) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали до 20.10.2023 включно.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання (перебування); утриматись від спілкування зі свідками, потерпілими та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави до 20.10.2023 включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1