Справа № 308/6927/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 травня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , ознайомившись із скаргою ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник адвокат ОСОБА_3 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник адвокат ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді зі скаргою, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування скарги заявник посилається на те, що 21.03.2023 року ОСОБА_2 до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, подано заяву про вчинення кримінального правопорушення державним нотаріусом Першої ужгородської державної нотаріальної контори ОСОБА_4 . За результатами розгляду цієї заяви ним отримано відповідь про те, що ОСОБА_5 під час проведення перевірки повідомила, що право власності на напівпричіп Shmitz SOI, номер шасі (кузова, рами) - НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , ОСОБА_2 не належить, оскільки такий включений до складу спадкового майна її колишнього чоловіка. 09.03.2023 заявник повторно звернувся до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, на щодо отримав аналогічну відповідь. За результатами розгляду заяви ОСОБА_2 від 21.03.2023 Ужгородським РУП ГУНП в Закарпатській області його повідомлено, що «під час оформлення спадщини нотаріусом ОСОБА_4 відносно належного заявнику напівпричепа д.н.з. НОМЕР_3 відповідні дані були помилково внесені до спадкового реєстру, які на даний час з нього видалені, тобто напівпричіп д.н.з. НОМЕР_2 , власником якого є заявник не переоформлений у спадок. ОСОБА_5 надала свідоцтво про реєстрацію НОМЕР_4 на ім`я ОСОБА_6 до державної нотаріальної контори для оформлення спадщини не розуміючи, що свідоцтво є тимчасовим та видане лише для перетину кордону, оскільки не є компетентною в цих питаннях, тому, встановлено, що у зверненні присутні ознаки цивільно-правових відносин». Вказує, що станом на час подання цієї скарги про бездіяльність слідчого відомості до ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень державним нотаріусом ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 365-2 КК України не внесено, досудове розслідування не розпочато, заявником ОСОБА_2 в порушення вимог ст.60 КПК України не отримано витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Скаржник ОСОБА_2 вважає, що слідчим органу досудового розслідування - слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, всупереч вимогам ст.214 КПК України не внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення за його заявою про вчинення кримінального правопорушення державним нотаріусом ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , передбачених ч.3 ст.190, ч.3 ст.358, ч.2 ст.365-2 КК України, в результаті чого ним допущена бездіяльність, яка є предметом оскарження у відповідності до вимог ст.303 КПК України.

На підставі наведеного, просить витребувати з Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області матеріали перевірки за результатами розгляду заяви ОСОБА_2 від 21.03.2023 про вчинення кримінальних правопорушень державним нотаріусом ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , передбачених ч.3 ст.190, ч.3 ст.358, ч.2 ст.365-2 КК України. Зважаючи на приписи ч.3 ст.306 КПК України про те, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, розгляд цієї скарги проводити за участі скаржника ОСОБА_2 та його представника - адвоката ОСОБА_3 . З врахуванням викладених доводів, за результатами розгляду цієї скарги просить: зобов`язати уповноважену особу слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області на внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань у відповідності до вимогст.214КПК України за заявою ОСОБА_2 про вчинення кримінальних правопорушень державним нотаріусом ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , передбачених ч.3 ст.190, ч.3 ст.358, ч.2 ст.365-2 КК України та розпочати досудове розслідування.

Ознайомившись із матеріалами скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Як вбачається з матеріалів скарги, заявник вказує, що 21.03.2023 ним було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 190, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 365-2 КК України, що підтверджується відміткою уповноваженої особи відділу про прийняття копії вказаного клопотання.

Частиною 1 статті 304 КПК України встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до частини другою статті 304 КПК України, скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка немає права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою статті 304 КПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинене кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування, та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, тобто внесення відомостей до ЄРДР рішенням не оформляється, а доказом внесення відомостей до ЄРДР є надання заявнику витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до чинного законодавства обрахування 10-денного строку на оскарження бездіяльності слідчого, прокурора розпочинається після спливу 24 годин з моменту, коли слідчому, прокурору стало відомо про вчинення кримінального правопорушення - тобто з моменту отримання заяви чи повідомлення, оскільки на них ст. 214 КПК України покладено обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Відповідно до правової позиції, викладеної в п.п. 1.1 Узагальнень «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», затверджених на засіданні Зборів суддів ВССУ 23.12.2016 р., враховуючи положення ч. 1 ст. 214 КПК, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч. 5 ст. 115 КПК, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

Скарга, яка подана заявником до слідчого судді, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення також надіслана до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 28.04.2023, а заява про вчинення кримінального правопорушення подана та отримана Ужгородським РУП ГУНП в Закарпатській області 21.03.2023.

В даному ж випадку перебіг строку на оскарження бездіяльності уповноваженої особи Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_2 розпочався з моменту спливу 24 годин з дня отримання його заяви від 21.03.2023 зі зверненням до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області із заявою про злочин, про що наявна відповідна відмітка уповноваженої особи про отримання заяви про злочин.

Зі змісту частини 1 статті 117 КПК України вбачається, що пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Статтею 113 КПК України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Відповідно до положень КПК України, поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд слідчого судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу. До їх числа відносяться: 1) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 2) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження; 3) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 4) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 5) несвоєчасне одержання процесуальних документів (наприклад, несвоєчасне одержання копії постанови слідчого); 6) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Згідно пункту 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених у листі №1640/0/4-12 від 09.11.2012 р. «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії. У випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Слід звернути увагу на те, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає таким умовам: це обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; причина виникла протягом строку, який пропущено; обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Заявник звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність вказаних посадових осіб, після спливу 10 днів з моменту бездіяльності слідчого/прокурора. Однак заявник не порушує питання про поновлення строку.

З врахуванням вищенаведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник адвокат ОСОБА_3 , слід повернути особі, яка її подала.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник адвокат ОСОБА_3 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити ОСОБА_2 , що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1