печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро Істейт» про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.03.2023 року у справі №757/10760/23-к, у рамках кримінального провадження № 0001801 від 22.12.2022 року, -

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Агро Істейт» в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.03.2023, у рамках кримінального провадження №0001801 від 22.12.2022 року.

Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що арешт було накладено безпідставно, необґрунтовано та з порушенням приписів ст. 170 КПК України, також посилається на те, що накладений арешт грубо порушує право на вільне володіння, користування та розпорядження своїм майном, а також що при накладеннi арешту не було враховано вiдсутнiсть правової пiдстави для арешту майна, вказує, що грошовi кошти на рахунках , не вiдповiдають ознакам визначених ст. 98 КПК України. Крiм цього, вказує, що не має вiдношення до розслiдуваного кримiнального провадження, про пiдозру у вчиненнi будь якого злочину не оголошено. Застосування даного заходу забезпечення кримiнального нровадження є явно неспiвмiрним з обмеженням товариства права користування та розпорядження майном.

Окрім того, адвокат вказує, що ТОВ «АГРО ІСТЕЙТ» не є стороною Договорів про відкриття невідновлюваної кредитної лінії. Вказані договори були укладені між з АТ «Банк Альянс» (кредитодавець) та ТОВ «ДЕЙВЕСТ» () (позичальник).

ТОВ «АГРО ІСТЕЙТ» не отримувало від ТОВ «ДЕЙВЕСТ» жодних коштів. Всі кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «АГРО ІСТЕЙТ», були отримані заявником за результатами здійснення господарської діяльності - наданні послуг сільськогосподарським підприємствам, що спростовує твердження, що кошти, розміщенні на вказаних вище рахунках є «речовими доказами» у кримінальному провадженні № 0001801 від 22.12.2022 року.

В забезпечення виконання позичальником (ТОВ «ДЕЙВЕСТ») зобов`язань за Договорами про відкриття невідновлюваної кредитної лінії, ТОВ «АГРО ІСТЕЙТ» передало в заставу АТ «Банк Альянс» власну сільськогосподарську техніку.

Станом на сьогодні триває судовий розгляд справ (за позовом АТ «Банк Альянс» до ТОВ «АГРО ІСТЕЙТ»): №910/12692/22 та №910/12707/22, предметом яких є звернення стягнення на предмет застави. Судові рішення, що набрали законної сили, якими б констатувалось право АТ «Банк Альянс» звернути стягнення на заставне майно, відсутні. Наразі розгляд судових спорів триває.

Адвокат також зазначає, що станом на сьогодні між АТ «Банк Альянс» та ТОВ «ДЕЙВЕСТ» існує спір щодо термінів повернення кредиту та сплати процентів за користування кредитом. Так, предметом розгляду справи №910/8232/22 є вимога ТОВ «ДЕЙВЕСТ» укласти Додаткову угоду №1 до Договору № 21-233/ЮК про відкриття невідновлювальної кредитної лінії від 05.11.2021, якою внести зміни до договору щодо термінів повернення кредиту та сплати процентів за користування кредитом, а також не застосування положень договору про відповідальність боржника за неналежне виконання ним зобов`язань за договором.

Господарським судом міста Києва здійснюється розгляд справ №910/10895/22 та №910/10389/22 про стягнення коштів за кредитними договорами. Рішення за результатами розгляду цих спорів відсутні.

Між АТ «Банк Альянс», ТОВ «ДЕЙВЕСТ» та ТОВ «АГРО ІСТЕЙТ», як майнового поручителя за кредитними договорами, наявний спір, що підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.

Станом на дату прийняття ухвали у АТ «Банк Альянс» відсутні підстави стверджувати, що у ТОВ «АГРО ІСТЕЙТ» виник обов`язок виконати зобов`язання за договорами застави.

Вищенаведене у своїй сукупності вказує на безпідставність, накладення арешту та обумовлює необхідність його скасування.

У судове засідання учасники судового провадження не з`явились, про розгляд провадження повідомлялись у встановленому кримінально-процесуальним законодавством порядку. До суду адвокат ОСОБА_4 подала клопотання про розгляд клопотання за її відсутності, вимоги підтримує, просить задовольнити. На адресу суду надійшли заперечення прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , в якому останній просив відмовити у задоволенні клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження та додані до нього документи приходить наступних висновків.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001801 від 22.12.2022 за ч. 4 ст. 190 КК України.

Так, Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 24.03.2023 у справі № 757/10760/23-к накладено арешт на кошти, розміщені на наступних рахунках ТОВ "АГРО ІСТЕЙТ" (), у банківських установах: № НОМЕР_1 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ) АТ "ПУМБ" (МФО 334851); № НОМЕР_2 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ) Акцiонерний банк "Пiвденний" (МФО 328209); № НОМЕР_2 (840-ДОЛАР США) Акцiонерний банк "Пiвденний" (МФО 328209).

Заборонено ТОВ "АГРО ІСТЕЙТ" (), його посадовим особам та іншим особам за їх довіреністю (дорученням), службовим особам АТ "ПУМБ" (МФО 334851), Акціонерний банк "Південний" (МФО 328209) та їх територіальних відділенням проводити будь-які банківські операції, що призведуть до зменшення залишку грошових коштів на зазначених рахунках, крім обов`язкових платежів до бюджету та виплати заробітної плати.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що apeшт накладено необґрунтовано або в його застосуванні вiдпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

3oкpeмa, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, згідно вимог cт. 94, cт. 132, ст. 173 KПK України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатнix доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх ociб, a також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Із ухвали слідчого судді Пeчepcькoгo районного cyдy м. Києва вбачається, що підставами накладення арешту на грошові кошти є забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадження.

Аналізуючи положення кримінально процесуального законодавства з приводу накладення арешту на майно особи, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину, наявність обґрунтованої підозри, підставу для арешту майна; наслідки арешту для третix ociб, a також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримiнaльнoгo провадження, що визначено положенням ч. 2 cт. 173 KПK України. При цьому обов`язок доведення існування зазначеної умови KПK України покладається на орган досудового розслідування.

При цьому, частиною 10 ст. 170 КПК України визначено, що арешт може бути накладено в тому числі на гроші у безготівковій формі, які знаходяться на банківських рахунках.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що слід врахувати необхідність забезпечення справедливого балансу між конкуруючими інтересами відповідної особи і суспільства в цілому. Необхідно зважати й на те, що цілі, згадані в цьому положенні можуть мати певне значення при визначенні того, чи забезпечено баланс між вимогами відповідних суспільних інтересів і основоположним правом заявника на власність. В обох контекстах держава користується певним полем розсуду при визначенні заходів, які необхідно вжити для забезпечення дотримання Конвенції. Рішення «Sargsyan v. Azerbaijan», n.220.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, як вбачається із наданих суду матеріалів відсутні відомості вважати, що арештоване майно відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України і є безпосередньо предметом кримінального правопорушення, що розслідується, а прокурором не доведено зворотнього, а відтак посилання на наявність правових підстав, передбачених п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, на думку слідчого судді, є необґрунтованим та таким, що не відповідає вимогам кримінально процесуального законодавства. При цьому, не зазначено конкретної суми арештованих грошових коштів. Тобто, у даному випадку, прокурором порушено права осіб на мирне володіння та користування своїм майном та не дотримано вимоги закону в частині підстав для звернення з клопотанням про накладення арешту на майно.

У кримінальному провадженні № 0001801 від 22.12.2022 року підозра посадовим та службовим особам ТОВ «Агро Істейт» не пред`являлась.

Враховуючи вказане, підстав вважати, що існує правова підстава для арешту рахунків заявника взагалі спростовується, а також ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, тоді як орган досудового розслідування не представив слідчого судді належних доказів для безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння заявника належним йому майном, у зв`язку з чим вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого обмеження прав власності.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532, 535 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро Істейт» про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.03.2023 року у справі №757/10760/23-к, у рамках кримінального провадження № 0001801 від 22.12.2022 року - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 24.03.2023 року у справі № 757/10760/23-к, на грошові кошти, розміщені на наступних рахунках ТОВ "АГРО ІСТЕЙТ" (), у банківських установах:

-№ НОМЕР_1 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ) АТ "ПУМБ" (МФО 334851);

-№ НОМЕР_2 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ) Акцiонерний банк "Пiвденний" (МФО 328209);

-№ НОМЕР_2 (840-ДОЛАР США) Акцiонерний банк "Пiвденний" (МФО 328209).

Скасувати заборону ТОВ "АГРО ІСТЕЙТ" (), його посадовим особам та іншим особам за їх довіреністю (дорученням), службовим особам АТ "ПУМБ" (МФО 334851), Акцiонерний банк "Пiвденний" (МФО 328209) та їх територіальних відділенням проводити будь-які банківські операції, що призведуть до зменшення залишку грошових коштів на зазначених рахунках, крім обов`язкових платежів до бюджету та виплати заробітної плати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1