Справа № 553/1539/22
№ провадження 1-кп/646/38/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.06.2023 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова

у складі : головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора : ОСОБА_3 ,

обвинувачених : ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисників : ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Харкові в режимі відеоконференції клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000359 від 21.03.2022 року, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Слобідської окружної прокуратури м.Харкова Харківської області звернувся до суду з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , в якому просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, який закінчується 02.07.2023 року, посилаючись на те, що, ризики, передбачені ст. 177 КПК України продовжують існувати, а саме: переховування від суду, оскільки злочин, який інкримінується ОСОБА_5 є особливо тяжким, незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому кримінальному провадженні, які ще мають бути допитані безпосередньо під час судового засідання з метою схилити їх до відмови від дачі правдивих показань у кримінальному провадженні, вчинити нові кримінальні правопорушення, що в свою чергу, може призвести до тяжких наслідків.

В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник заперечували щодо задоволення клопотання, ризики зазначені прокурором відсутні та нічим не підтвердженні, при дотипі свідка та потерпілого є розбіжності, зазначили, що обвинувачений страждає на ВІЛ- інфекцію, стан його погіршується, має постійне місце проживання за адресою, за якою зареєстрований, не має наміру переховуватись від суду, тому просили змінити запобіжний захід на більш м`який у вигляді цілодобового домашнього арешту, надавши до суду клопотання про зміну запобіжного заходу, яке просили задовольнити.

Вислухавши учасників кримінального провадження суд приходить до наступного.

Згідно ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст.331КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Відповідно до ст. 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

До спливу строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно ч.3 ст. 199 КПК України обставиною, яка є підставою для продовження строку тримання під вартою є те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання під вартою.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини, зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів»

Обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України, відноситься до особливо тяжких злочинів, має судимість, яка не погашена в встановленому законом порядку.

Аналізуючи питання того, чи є у провадженні наявними ризики, регламентовані ст. 177 КПК України, суд враховує при продовженні запобіжного заходу те, що та на даний час встановлені ризики є дійсними, реальними та триваючими, тобто заявлені ризики не зменшилися, оскільки у судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про повторний допит потерпілого, ще не допитані всі свідки обвинувачення, які мають бути допитані в ході судового розгляду, за таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібрані доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом. Вказане дає підстави обгрунтовано припускати вірогідність незаконного впливу зі сторони обвинувачених на свідків з метою зміни, чи відмови від раніше наданих ними показань, а також судом не досліджувались матеріали кримінального провадження.

Всі інші питання та фактичні обставини кримінального провадження, питання винуватості чи не винуватості в скоєнні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів будуть вирішуватись на іншій стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті. Встановлення того, вчинив чи не вчинив ОСОБА_5 кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід.

Оскільки підстави, які були враховані при обранні йому такого запобіжного заходу, на даний час продовжують існувати, характер інкримінованого обвинуваченому діяння і тяжкість можливого покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватості, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є найбільш ефективним для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою та визначення застави судом не встановлено, тому клопотання ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, і керуючись ст. ст. 369-372, 376 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000359 від 21.03.2022 року, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів тобто до 25.08.2023 р. включно.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий : ОСОБА_1