Справа № 754/8500/23
У Х В А Л А

Іменем України

23 червня 2023 року

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі Деснянського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ ВП № 2 Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 ч.4 ст.186 КК України, у кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001303 від 21.04.2023,

за участю:

прокурора - ОСОБА_6 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника - адвоката ОСОБА_7 ,

перекладача ОСОБА_8

ВСТАНОВИВ:

23 червня 2023 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001303 від 21.04.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.4 ст.186 КК України.

Далі у клопотанні детально викладені обставини можливо вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень передбачених ч.4 ст.185, ч.4 ст.186 КК України.

27.04.2023 року ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.208 КПК України.

28.04.2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

29.04.2023 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 26.06.2023 року.

31.05.2023 прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва об`єднано матеріали досудового розслідування за №0001303 від 21.04.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України та №0001362 від 28.04.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України в одне кримінальне провадження № 0001303.

31.05.2023 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.186, ч.4 ст.185 КК України.

19.06.2023 прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва об`єднано матеріали досудового розслідування за №0001303 від 21.04.2023 за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.186, ч.4 ст.185 КК України та №0001358 від 27.04.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України в одне кримінальне провадження № 0001303.

20.06.2023 ОСОБА_5 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.186, ч.4 ст.185 КК України.

23.06.2023 керівником Деснянської окружної прокуратури м. Києва продовжено строк досудового розслідування кримінального провадження №0001303 відносно ОСОБА_5 на три місяця, тобто до 28.07.2023.

Обґрунтована підозра ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допитів потерпілих та свідків, протоколами огляду місця події, протоколами слідчих експериментів, протоколами проявлення особи для впізнання за фотознімками, речовими доказами та іншими письмовими доказами у їх сукупності.

Строк дії ухвали слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 29.04.2023 року про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 26.06.2023 року, втім у вказаний час завершити досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001303 не вбачається можливим, оскільки необхідно провести ряд слідчих (процесуальних) дій, зокрема встановити та допитати свідків щодо здійснення підозрюваним оплати товарів банківськими картами, якими останній заволодів в ході відкритого заволодіння майном, отримати та долучити висновок судово-медичної експертизи, долучити відеозаписі з камер відео спостереження, здійснити відкриття матеріалів, відповідно до положень статті 290 КПК України, вручити та скерувати обвинувальний акт до суду.

У зв`язку із чим, сторона обвинувачення дійшла до висновку про необхідність продовження ОСОБА_5 строку дії застосованого останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи продовження існування на даний час ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшились, при цьому, застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти зазначеним ризикам, а перебуваючи на свободі, підозрюваний зможе здійснити дії, спрямовані на уникнення ним покарання і не виконання процесуальних обов`язків.

Слідчий просить продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування.

В судовому засіданні прокурор просив суд клопотання задовольнити і продовжити строк тримання підозрюваному ОСОБА_5 під вартою, оскільки запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного неможливо. Посилався на ті обставини, що підозрюваний є громадянином іншої країни, у місті Києві проживав у знайомої, тобто не має міцних соціальних зв`язків. Також просив визначити альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214720 гривень з покладенням ряду обов`язків, передбачених ст.194 ч.5 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник не заперечували проти задоволення клопотання в частині продовження строку тримання під вартою, але просили зменшити суму застави, посилаючись на той факт, що підозрюваний має захворювання серця, однак надати підтверджуючи документи не мають можливості, оскільки підозрюваний лікувався в лікарні міста Києва неофіційно у знайомого. Також вказували на відсутність обґрунтованої підозри в частині відкритого заволодіння майном потерпілих.

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, що мають значення для вирішення поданого клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено з наданих стороною обвинувачення матеріалів, слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001303 від 21.04.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.4 ст.186 КК України.

27.04.2023 року ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.208 КПК України.

28.04.2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

29.04.2023 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 26.06.2023 року.

31.05.2023 прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва об`єднано матеріали досудового розслідування за №0001303 від 21.04.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України та №0001362 від 28.04.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України в одне кримінальне провадження № 0001303.

31.05.2023 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.186, ч.4 ст.185 КК України.

19.06.2023 прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва об`єднано матеріали досудового розслідування за №0001303 від 21.04.2023 за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.186, ч.4 ст.185 КК України та №0001358 від 27.04.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України в одне кримінальне провадження № 0001303.

20.06.2023 ОСОБА_5 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.186, ч.4 ст.185 КК України.

23.06.2023 керівником Деснянської окружної прокуратури м. Києва продовжено строк досудового розслідування кримінального провадження №0001303 відносно ОСОБА_5 на три місяця, тобто до 28.07.2023.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищувати, сховати або спотворювати будь-яку з речей які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вимогами частини першої статті 194 КПК України визначено підстави для застосування запобіжного заходу, до яких належить: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий або прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам або ризику, зазначеним у клопотанні.

Положеннями ч.3 ст.197 КПК України передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч.3 ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В ході розгляду зазначеного клопотання, слідчим суддею перевірено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.4 ст.186 КК України, що повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування фактичними даними, отриманими за результатами проведених процесуальних і слідчих дій, сукупність яких на даному етапі досудового розслідування, надають можливість переконатись в обґрунтованості підозри до такого ступеня, за якого об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором та слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя погоджується з доводами, викладеними у наданому клопотанні, щодо існування обставин, які свідчать про те, що ризики, які були підставою для застосування до ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на теперішній час повністю не відпали і не зменшилися.

Так, слідчий суддя вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваного, оскільки останній підозрюється у вчиненні ряду тяжких злочинів, за які передбачено покарання на строк від семі до десяти років позбавлення волі і, розуміючи наслідки завершення досудового слідства та судового розгляду, а також те, що він є громадянином іншої країни, враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування та суду. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Вказана позиція узгоджується з висновком Європейського суду з прав людини, який у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначає, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик можливого впливу на потерпілих і свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності, шляхом погроз, вмовляння чи підбурювання до дачі неправдивих показань або до відмови від дачі показань.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілих і свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на потерпілих і свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідка та дослідження їх судом.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 офіційно ніде не працює й відповідно не має постійного джерела доходу, що вказує на наявність ризику вчинення аналогічних кримінальних правопорушень, з метою здобуття засобів для існування та особистого збагачення.

Дійшовши висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які в своєї сукупності свідчать про недоцільність обрання більш м`якого запобіжного заходу ОСОБА_5 , аніж тримання під вартою.

Вирішуючи питання про доцільність продовження запобіжного заходу суд враховує те, що досудове слідство у строки тримання під вартою підозрюваного завершити неможливо, так як необхідно провести, ще ряд слідчих (процесуальних) дій, зокрема встановити та допитати свідків щодо здійснення підозрюваним оплати товарів банківськими картами, якими останній заволодів в ході відкритого заволодіння майном, отримати та долучити висновок судово-медичної експертизи щодо ступені тяжкості тілесних ушкоджень потерпілого, долучити відеозаписі з камер відео спостереження, здійснити відкриття матеріалів, відповідно до положень статті 290 КПК України, вручити та скерувати обвинувальний акт до суду.

Слідчий суддя також враховує дані про особу підозрюваного, який підозрюється у вчиненні ряду тяжких корисливих злочинів, є громадянином іншої країни, де проживає його родина, в Україні взагалі не має місця проживання, оскільки тимчасово проживав у знайомій, також суд враховує вид та ступінь встановленого ризику, тяжкість злочину, обстановку в якій вчинено злочин, а саме, воєнний стан, який продовжується і у якому уникнути слідства легше ніж під час миру, а тому суд вважає, що недостатньо застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою відносно підозрюваного.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно до статті 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачений статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи наведені норми, суд при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 , визначає розмір застави, передбачений за тяжкий злочин, який суд вважає буде достатнім для забезпечення виконання покладених на підозрюваного обов`язків, враховуючи майновий стан підозрюваного, данні про його особу, обставини справи та встановлені судом ризики, передбачені статтею 177 КПК України, у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та який дорівнюватиме сумі в розмірі 214 720 гривень.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України суд вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , в разі внесення застави, наступні обов`язки: повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає підозрюваний, без дозволу слідчого, прокурора або суду, які покладаються на підозрюваного на строк не більше двох місяців.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_5 відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили, і прямо передбачає тримання ОСОБА_5 під вартою.

Крім того, вивченням даних щодо особи ОСОБА_5 , які б вказували на неможливість застосування до нього вказаного запобіжного заходу, не встановлено.

Вирішуючи питання про строк на який має буди продовжено запобіжний захід, слідчий суддя враховує, що строк досудового розслідування було продовжено до 28.07.2023, тому строк дії запобіжного заходу має бути продовжено до 28.07.2023 року.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. ст.ст. 183, 197, 199, 201, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 ч.4 ст.186 КК України, у кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001303 від 21.04.2023, задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 ч.4 ст.186 КК України, в межах строку досудового розслідування, тобто до 28 липня 2023 року включно.

Ухвала діє до 28 липня 2023 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ним обов`язків, визначених КПК України.

Визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 214720 гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: код отримувача , МФО: 820172, банк отримувача: Державна казначейська служба України в м. Києві, рахунок UA1012089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

В разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає підозрюваний, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Перелічені обов`язки покласти на ОСОБА_5 на строк не більше двох місяців.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва та слідчого суддю Деснянського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1