ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 175/3585/22
УХВАЛА

"27" квітня 2023 р. смт. Петриківка

Петриківський районний суд Дніпропетровської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження № 0000615 від 18.08.2022, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 206 КК України, за участю прокурора ОСОБА_7 , обвинуваченого ОСОБА_3 і його захисника адвоката ОСОБА_8 , обвинуваченого ОСОБА_5 і його захисника адвоката ОСОБА_9 , обвинувачених ОСОБА_4 і ОСОБА_6 і їх захисника ОСОБА_10 , представника потерплого адвоката ОСОБА_11 ,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебуває кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і ОСОБА_6 , за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 206 КК України.

Під час підготовчого судового засідання адвокат ОСОБА_10 подав до суду клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, яке він обґрунтовує тим, що даний обвинувальний акт відносно обвинувачених, не відповідає вимогам, зазначеним в ч.2 ст. 291 КПК України, а саме: щодо обвинуваченого ОСОБА_4 органом досудового розслідування не зазначено місце реєстрації проживання даної особи, при відображенні анкетних даних представників потерпілих в кримінальному провадженні ОСОБА_12 та ОСОБА_13 - не зазначено місце реєстрації проживання цих осіб, що в майбутньому можуть негативним чином вплинути на хід судового процесу. Затверджений прокурором обвинувальний акт щодо обвинувачених не скріплений його печаткою.

В даному обвинувальному акті обвинувачення пред`явлене підозрюваним не конкретизоване, що заважає розуміти в чому саме обвинувачуються обвинувачені, що в свою чергу, заважає належним чином підготуватися до захисту, а саме:

-згідно до обвинувального акту, ОСОБА_6 та ОСОБА_4 у невстановлений час та місці вступили у попередню змову з ОСОБА_3 та ОСОБА_5 та з іншими невстановленими у ході досудового розслідування особами, матеріали відносно яких виділені в окреме провадження, з метою протидії законній господарській діяльності ПП «Алпітекс» засновниками якого є ОСОБА_12 та ОСОБА_14 , керівником якого є ОСОБА_13 , таким чином, обвинувачені позбавлені змоги розуміти з якими саме особами вони вступили у змову, якщо ці особи є невстановленими;

-згідно до обвинувального акту обвинувачені та інші невстановлені особи, у період часу з 16:00 20.09.2021 по 17:47 23.09.2021р, перебуваючи на земельній ділянці (полі) площею 71,62 га, яке розташоване на території Миколаївської селищної ради Дніпровського району, к/н 0:01:002:1568, протидіючи законній господарській діяльності, діючи умисно, висунули вимогу потерпілим ОСОБА_12 та ОСОБА_13 припинити збір урожаю (насіння соняшника), тобто припинити займатися господарською діяльністю чи обмежити її, однак, за даними обвинувального акту ОСОБА_12 та ОСОБА_13 не є потерпілими, а є лише представниками потерпілої сторони, якою є ПП «Алпітекс», тобто, не ясно зі змісту обвинувального акту чи протидіяли обвинувачені ПП «Алпітекс» або ж ОСОБА_12 та ОСОБА_13 ;

-в обвинувальному акті зазначено, що 20.09.2021р приблизно о 16:00 невстановлені особи, перебуваючи на вищевказаній земельній ділянці, захопили транспортний засіб Камаз д.н. НОМЕР_1 , в якому містилися 4940 кг насіння соняшника, який заблокували на полі за допомогою легкових автомобілів та утримували, при цьому з наведеного не зрозуміло, яким чином дії невстановлених осіб стосуються обвинувачених за цим обвинувальним актом, що саме орган досудового розслідування ставить їм в вину;

-зазначено що, ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , діючи відповідно до відведеної їм ролі, 23.09.2021 року з невстановленого часу до 17:47 (тобто до моменту припинення протиправних дій працівниками поліції) за допомогою легкових автомобілів «Renault Duster», д.н. НОМЕР_2 та «Suzuki Vitara», д.н. НОМЕР_3 заблокували рух вантажного автомобіля Камаз д.н. НОМЕР_1 , в якому містилися 4940 кг насіння соняшника, не даючи можливості виїзду вказаного транспортного засобу. З цієї частини обвинувального акту не зрозуміло для сторони захисту яку саме роль обвинуваченим було відведено та ким саме, тобто чи вони самі так розподілили ці ролі або ж це зробили якісь невідомі особи;

-вказано, що обвинувачені погрожували застосуванням насильства директору ПП «Алпітекс» ОСОБА_13 , однак не конкретизовано в чому саме полягали погрози та хто саме з обвинувачених їх висловлював або ж всі вони разом. Вказано, що незаконні дії обвинувачених та інших невстановлених осіб заподіяли матеріальну шкоду ПП «Алпітекс» на суму 89661,00 грн., з чого неконкретизовано, яким саме чином було нанесено цю матеріальну шкоду, оскільки зі змісту обвинувального акту випливає, що обвинувачені лише деякий проміжок часу блокували транспортний засіб з насінням, Камаз з насінням межі поля не покидав, насіння не було знищено чи пошкоджено. Орган досудового розслідування не конкретизував механізм завдання шкоди, що не дозволяє стороні захисту взагалі розуміти як ця шкода могла бути завдана. Не зрозуміло зі змісту обвинувального акту хто саме завдав шкоди - обвинувачені чи невстановлені особи, яка роль кожного з них у нанесенні шкоди.

У реєстрі матеріалів досудового розслідування у розділі І «Проведені в ході досудового розслідування процесуальні дії» за № 2 у списку процесуальних дій зазначено, що в якості потерпілого було допитано ОСОБА_15 . Однак, такої особи немає в переліку потерпілих або ж їх представників в обвинувальному акті. Тобто, реєстр матеріалів не відповідає змісту обвинувального акту в цій частині, що має важливе значення для правильного, всебічного та об`єктивного розгляду обвинувального акту у суді.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_10 якого підтримали обвинувачені ОСОБА_4 і ОСОБА_6 підтримав подане до суду клопотання про повернення обвинувального акту прокурору.

Прокурор ОСОБА_7 в судовому засіданні заперечуючи проти клопотання захисника вважає його безпідставним.

Обвинувачений ОСОБА_3 і його захисник адвокат ОСОБА_8 , підтримали клопотання адвоката ОСОБА_10 про повернення обвинувального акту прокурору.

Обвинувачений ОСОБА_5 і його захисник адвокат ОСОБА_9 підтримали клопотання адвоката ОСОБА_10 про повернення обвинувального акту прокурору.

Представник потерплого адвокат ОСОБА_11 заперечуючи проти клопотання адвоката ОСОБА_10 підтримав мотиви та підстави таких заперечень, які вказані прокурором.

Крім того, прокурор подав до суду заперечення на клопотання адвоката ОСОБА_10 про повернення обвинувального акту прокурору в якому зазначив, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні складено з дотриманням вимог, передбачених ст. 291 КПК України, а мотиви сторони захисту, для повернення обвинувального акту є необґрунтованими та безпідставними. Так, пунктами 2-3 ч.2 ст. 291 КПК України чітко зазначено про необхідність написання в обвинувальному акті місця проживання потерпілих та обвинувачених, а обов`язок написання місця реєстрації останніх відсутній. У частині 3 статті 291 КПК України містяться вимоги щодо посвідчення обвинувального акту виключно шляхом підписання слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно. Жодних додаткових вимог, втому числі скріплення підпису прокурора печаткою, щодо посвідчення обвинувального акту у ст. 291 КПК України не зазначено. З пред`явленого обвинувачення слідує, що фактичні обставини вчинення кримінального правопорушення, які слідчий вважав встановленими, викладені так, як це відомо органу досудового розслідування на підставі доказів, що є в матеріалах кримінального провадження, а тому без безпосереднього дослідження доказів надавати висновки досудового розслідування щодо місця злочину, кваліфікації дій обвинуваченого є передчасним та таким, що не відноситься до вирішення на цій стадії провадження.

Зауваження сторони захисту щодо невизначеності у кримінальному провадженні, спричиненої потерпілому майнової шкоди, тощо не є предметом вирішення під час підготовчого судового засідання, а зауваження щодо наявності в реєстрі матеріалів досудового розслідування допиту потерпілого ОСОБА_16 пояснюється тим, що кримінальне провадження №0000615 виділялось з іншого провадження, де громадянин ОСОБА_16 був допитаний як потерпілий, що також не є предметом розгляду у підготовчому судовому засіданні та не перешкоджає призначенню справи до судового розгляду.

Вирішуючи питання про наявність підстав для повернення обвинувального акту прокурору суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право, зокрема, повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Згідно п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України, обвинувачення - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування, відповідно до положень ч. 4 ст. 110 КПК України, є обвинувальний акт, який повинен відповідати вимогам, передбаченим у ст. 291 КПК України.

Відповідно до положень ст. 293 КПК України одночасно з переданням обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до суду прокурор зобов`язаний під розписку надати їх копію та копію реєстру матеріалів досудового розслідування підозрюваному (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу), його захиснику, законному представнику, захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Як вбачається зі змісту обвинувального акту, який надійшов до суду, він містить виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими на підставі аналізу доказів здобутих на досудовому слідстві, зокрема: вказані місце, час та спосіб вчинення злочину, форма вини, мотив і мету злочину та, відповідно вид та розмір завданої шкоди.

Обвинувальний акт містить правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

При цьому, заявлене стороною захисту твердження про неконкретність обвинувачення, не може бути підставою для повернення обвинувального акту та є, фактично, запереченням пред`явленого обвинувачення, що буде перевірено судом в порядку ст. 337 КПК України на стадії судового розгляду з розгляду обвинувачення по суті.

Суд зазначає, що повернення обвинувального акту прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акту вимогам закону, а наявність в ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.

Отже, суд не бере до уваги як підставу повернення обвинувального акту твердження сторони захисту про відсутність скріплення підпису прокурора в обвинувальному акті печаткою і відображення відомостей про обвинувачений та потерпілих і їх представників. Так, у частині 3 статті 291 КПК України містяться вимоги щодо посвідчення обвинувального акту виключно шляхом підписання слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно. При цьому, жодних додаткових вимог щодо посвідчення обвинувального акту у ст. 291 КПК України не зазначено.

Допущені описки в написанні прізвища представника потерпілих також не заслуговують на увагу, оскільки не тягнуть за собою грубого порушення вимог кримінального процесуального закону і не є підставою для повернення обвинувального акту прокурору..

Інших обставин, що можуть слугувати підставою для повернення обвинувального акту в даному кримінальному провадженні прокурору, судом не встановлено.

Окремо, слід дослідити повідомлення адвоката ОСОБА_10 про подання даного обвинувального акту до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області лише 17.11.2022р, тобто за межами п`ятиденного строку зазначеного у ч.7 ст.295-1 КПК України.

Згідно реєстру матеріалів досудового розслідування 09.11.2022 ухвалою слідчого судді відмовлено у продовженні строку досудового розслідування (п.37 Розділ 2).

09.11.2022 слідчим складено повідомлення про завершення досудового розслідування і про надання доступу до матеріалів досудового розслідування, про що свідчить копія повідомлення з відміткою про ознайомлення з ним учасниками провадження 09.11.2023 і відомості, відображені в реєстрі матеріалів досудового розслідування (п.59 Розділ 1).

З 10.11.2022 по 16.11.2022, включно, надано доступ до матеріалів досудового розслідування підозрюваним ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 і ОСОБА_4 та їх захисникам, про що прокурором надано до суду протокол про надання доступу до матеріалів досудового розслідування і відображено в реєстрі матеріалів досудового розслідування (п. 61-64 Розділ 1).

16.11.2022 прокурором затверджено обвинувальний акт, згідно листа за підписом керівника обласної прокуратури 17.11.2022 обвинувальний акт спрямовано до суду та того ж дня отриманий Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 3 КПК визначено, що досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, у тому числі будь-які докази, які самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості або меншого ступеня винуватості обвинуваченого або сприяти пом`якшенню покарання. Такі дії полягають у наданні можливості скопіювати або відобразити відповідним чином будь-які речові докази або їх частини, документи або копії з них, а також надати доступ до приміщення або місця, якщо вони знаходяться у володінні або під контролем держави, і прокурор має намір використати відомості, що містяться в них, як докази у суді (частини 2, 3 ст. 290 КПК).

Згідно зі ст. 113 КПК процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу (ч. 2 ст. 113 КПК).

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК з дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Строк досудового розслідування може бути продовжений з підстав та у порядку, передбачених КПК.

Згідно положень ч. 5 ст. 219 КПК(в редакції Закону України № 2201-IX від 14.04.2022 року), строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження, а також строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 КПК Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею, крім дня прийняття відповідної постанови та дня повідомлення підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Відповідно до ч.7 ст.295-1 КПК України, у разі відмови слідчим суддею у продовженні строку досудового розслідування прокурор, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення цього досудового розслідування, зобов`язаний протягом п`яти днів здійснити одну з дій, передбачених частиною другою статті 283 цього Кодексу.

У відповідності до ч.2 ст.283 КПК України, прокурор зобов`язаний у найкоротший строк після повідомлення особі про підозру здійснити одну з таких дій, зокрема, звернутися до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Таким чином, з урахуванням строку ознайомлення обвинувачених і їх захисників з матеріалами досудового розслідування, в порядку, передбаченому ст. 290 КПК, що тривало з 10.11.2022 по 16.11.2022 і даний проміжок часу, не включається у строки досудового розслідування, тому твердження захисту про те, що обвинувальний акт подано до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області 17.11.2022р, тобто за межами п`ятиденного строку зазначеного у ч.7 ст.295-1 КПК України, безпідставне.

Крім того, в підготовчому судовому засіданні адвокат ОСОБА_10 подав скаргу в якій просить виключити Приватне підприємство «Алпітекс» зі складу потерпілих у кримінальному провадженні №0000615 від 18.08.2022р за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.206 КК України.

Дану скаргу адвокат мотивує тим, що ПП «Алпітекс» не має жодного відношення до земельної ділянки площею 71,62 га, яка розташована на території Миколаївської селищної ради Дніпровського району, к.н. :01:002:1568.

На час вчинення ймовірного злочину, ця земельна ділянка належала ПАТ «ДНІПРОВЕЦЬ» на праві власності. При цьому ПП «Алпітекс» не надало ніяких документальних підтверджень наявності будь-якого іншого речового права відмінного від права власності щодо даної земельної ділянки.

Але, є очевидним, що якщо це підприємство не має ніяких правовстановлюючих документів щодо земельної ділянки, однак, проводить якусь господарську діяльність на цій ділянці, така діяльність не може вважатися законною. В такому разі, це вже є само по собі підставою відмови у визнанні потерпілим ПП «Алпітекс».

Іншою підставою є те, що ПП «Алпітекс» не змогла довести наявність майнової шкоди.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_10 якого підтримали обвинувачені ОСОБА_4 і ОСОБА_6 підтримав подану скаргу та просив її задовольнити.

Прокурор ОСОБА_7 проти поданої скарги заперечував вважаючи її безпідставною та такою, що не може бути вирішена в спосіб заявлений захисником і на даному етапі судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_3 і його захисник адвокат ОСОБА_8 , підтримали скаргу адвоката ОСОБА_10 про виключення ПП «Алпітекс» зі складу потерпілих у даному кримінальному провадженні.

Обвинувачений ОСОБА_5 і його захисник адвокат ОСОБА_9 підтримали скаргу адвоката ОСОБА_10 про виключення ПП «Алпітекс» зі складу потерпілих у даному кримінальному провадженні.

Представник потерплого адвокат ОСОБА_11 заперечуючи проти скарги адвоката ОСОБА_10 підтримав мотиви та підстави таких заперечень, вказані прокурором.

Крім того, прокурор подав до суду заперечення на вказану скаргу адвоката ОСОБА_10 в якому зазначив, що під час досудового розслідування із наявних у слідчого матеріалів останнім, керуючись відповідними статтями КПК України, прийнято відповідні рішення щодо залучення потерпілих та представників потерпілого, що відноситься до дискреційних повноважень слідчого. За результатами розслідування, слідчим складено обвинувальний акт, де викладені фактичні обставини вчинення кримінального правопорушення, які слідчий вважав встановленими, викладені так, як це відомо органу досудового розслідування на підставі доказів, що є в матеріалах кримінального провадження, а тому без безпосереднього дослідження доказів надавати висновки досудового розслідування щодо потерпілого у кримінально провадженні є передчасним та таким, що не відноситься до вирішення на цій стадії провадження.

Вирішуючи скаргу адвоката ОСОБА_10 про виключення Приватного підприємство «Алпітекс» зі складу потерпілих у кримінальному провадженні судом враховано наступні норми законодавства:

Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, таке право не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ст. 55 Конституції України права та свободи людини і громадянина захищаються судом, при цьому кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади та місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

В офіційному тлумаченні ч. 2 ст. 55 Конституції України, викладеному у рішенні Конституційного Суду України від 14.12.2011 № 19-рп/2011, зазначено, що реалізація конституційного права на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб забезпечується в порядку, визначеному процесуальним законом.

Главою 26 КПК України передбачений інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора на стадії як досудового розслідування так і під час підготовчого засідання в суді, який служить вихідною гарантією захисту прав учасників кримінального провадження.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України, а тому будь-яка інша бездіяльність під час проведення досудового розслідування до слідчого судді не оскаржуються, а відповідно до положень ч. 2 ст. 303 КПК України може бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами ст. ст. 314-316 КПК України.

В свою чергу частиною 3 ст. 303 КПК України передбачено, що під час підготовчого судового засідання можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, передбачені пунктами 5 та 6 частини першої цієї статті.

Пункт 5 ч.1 ст. 303 КПК України яким передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Пункт 6 ч.1 ст. 303 КПК України, яким передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом.

Статтю 314 КПК України, якою унормовано, що після отримання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження. Підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

При цьому у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: 1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. 468-475 цього Кодексу; 2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених п. 4-8, 10 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 цього Кодексу; 3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу; 4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; 5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; 6) доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

Також у підготовчому засіданні суд вирішує питання, пов`язані з підготовкою до судового розгляду за ст. 315 КПК України.

Крім того, статті 314-316 КПК України не передбачають особливого порядку розгляду скарг у підготовчому провадженні.

Частину 1 ст. 55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого (ч.3 ст. 55 КПК України).

Рішення про залучення особи до провадження в якості потерпілого відноситься до дискреційних повноважень слідчого, прокурора чи дізнавача.

Щодо твердження адвоката щодо відсутності даних про те, що ПП «Алпітекс» не має жодного відношення до земельної ділянки площею 71,62 га, яка розташована на території Миколаївської селищної ради Дніпровського району, к.н. :01:002:1568, слід зазначити наступне.

Відповідно до положень ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; 3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; … Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Таким чином, наведене твердження захисника про відсутність підстав для ПП «Алпітекс» потерпілим повинно бути перевірено за результатами повного дослідження та аналізу всіх обставин даного провадження та не може бути перевірено в підготовчому судовому засіданні.

Таким чином, в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_10 про виключення ПП «Алпітекс» зі складу потерпілих у кримінальному провадженні, слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись статтями 314-317 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_10 про повернення обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000615 від 18.08.2022 прокурору, відмовити.

Відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_10 про виключення Приватного підприємство «Алпітекс» зі складу потерпілих у кримінальному провадженні.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 02 травня 2023.

Суддя ОСОБА_1