ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2023 року

м. Хмельницький

Справа № 688/1819/23

Провадження № 11-сс/4820/188/23

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5 ,

представника заявниці ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хмельницького апеляційну скаргу ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 04 травня 2023 року, якою відмовлено в задоволенні скарги останньої на бездіяльність уповноваженої особи Шепетівського РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИЛА:

Зміст оскаржуваного судового рішення і встановлені судом першої інстанції обставини

До слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області надійшла скарга ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за її заявою від 18 квітня 2023 року. В обґрунтування доводів скарги зазначено, що працівниками поліції у встановлений строк не розглянуто її заяву про вчинення ОСОБА_8 кримінального правопорушення за фактом вчинення розпусних дій щодо її малолітньої доньки ОСОБА_9 , тобто не виконано приписи ч. 1 ст. 214 КПК України, що призвело до невнесення відомостей до ЄРДР за її заявою. Вважає бездіяльність уповноважених осіб Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області такою, що не відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства, тобто протиправною. Просила зобов`язати уповноважених осіб Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області внести відомості в ЄРДР на підставі її заяви від 18 квітня 2023 року про кримінальне правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 04 травня 2023 року відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність уповноваженої особи Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань .

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу, в якій просила її скасувати та постановити нову ухвалу, якою задовольнити її скаргу, зобов`язати уповноважену особу Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань по її заяві про злочин від 18.01.2023 року; вчинити наступні дії: внести відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування про кримінальне правопорушення, вчинене відносно її малолітньої доньки - ОСОБА_9 , 2017 року народження, за ч. 2 ст. 156 КК України.

Вважає, що ухвала є незаконною та необгрунтованою.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що її заява про злочин від 18.04.2023 року містить виклад обставин, з яких вона вбачає склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України. При цьому, у заяві вказала, що злочин вчинено у присутності її малолітньої доньки - ОСОБА_9 . А тому, уповноважена особа на виконання вимог ст. 214 КПК України зобов`язана була внести відомості за її заявою до ЄРДР.

Позиції учасників судового провадження

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, а саме: представника заявниці - адвоката ОСОБА_6 , яка підтримала апеляційну скаргу, прокурора, який заперечував проти апеляційних вимог, перевіривши матеріали судової справи, обговоривши доводи апеляційної скарги в її межах, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню за таких підстав.

Мотиви суду

Рішенням Конституційного Суду України № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020 визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення ч.3 ст. 307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення. Відповідно до вимог статей 303, 304 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк. Положення КПК України відповідають загальним засадам здійснення правосуддя, визначеним в частині першої статті 55 Конституції України, за якою кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Згідно зі статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до статті 2 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Кримінальне провадження, згідно з пунктом 10 частини першої статті 3 КПК України - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Отже, судове провадження неможливе без досудового розслідування.

Відповідно до вимог статті 214 КПК України слідчий прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Пунктом 1 розділу 3 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 30 червня 2020 року № 298, передбачено, що внесення відомостей до реєстру здійснюється на заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України. Тобто, законодавцем чітко встановлено часові межі, протягом яких заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення мають бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання відповідної заяви чи повідомлення. Таким чином, чинні процесуальні норми законодавства не передбачають для слідчого чи прокурора іншої альтернативи, ніж невідкладне внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Перевіривши матеріали судового провадження, колегія суддів встановила, що відмовляючи ОСОБА_7 у задоволенні скарги, слідчий суддя вказав, що її заява від 18.04.2023 року не містить фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, вчиненого ОСОБА_8 щодо малолітньої ОСОБА_9 .

Крім того, зазначив, що на розгляді у Шепетівському міськрайонному суді перебуває обвинувальний акт щодо ОСОБА_8 про його обвинувачення за ч. 4 ст. 152, ч. 6 ст. 152, ч. 1 ст. 263 КК України, де потерпілою є ОСОБА_7 , з якого вбачається, що органом досудового розслідування встановлені фактичні обставини кримінальних правопорушень, вчинених ОСОБА_8 , серед яких було зафіксовано факт присутності малолітньої ОСОБА_9 під час вчинення кримінальних правопорушень щодо малолітньої ОСОБА_10 , який включено до формулювання обвинувачення ОСОБА_8 .

В судовому засіданні апеляційного суду прокурор пояснив, що відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_7 від 18.04.2023 року про вчинення ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, щодо малолітньої ОСОБА_9 не вносились, оскільки у обвинувальному акті щодо ОСОБА_8 , який перебуває на розгляді у суді, до складу обвинувачення за ч. 4 ст. 152 та ч. 6 ст. 152 КК України входить вчинення злочинів ОСОБА_8 у присутності його малолітньої доньки ОСОБА_9 . Згідно обвинувальному акту прокурор визнав ці дії обставиною, яка обтяжує покарання. А тому, вважає, що обставини, викладені у заяві ОСОБА_7 від 18.04.2023 року знайшли своє відображення у обвинувальному акті щодо ОСОБА_8 і не підлягають окремій правовій кваліфікації за ст. 156 ч.2 КК України. Крім того вказує, що під час слідства органом досудового розслідування було встановлено, що малолітня дитина ОСОБА_9 не була безпосереднім свідком насильницьких дій ОСОБА_8 щодо ОСОБА_10 , оскільки обвинувачений вживав для цього заходів спрямованих на те, щоб відволікти дитину.

Підтвердив, що окремо дії ОСОБА_8 за ч. 2 ст. 156 КК України не кваліфіковано щодо іншої потерпілої - ОСОБА_9 .

Отже, слідчий суддя під час судового розгляду замість того, щоб надати оцінку виключно процесуальним діям (бездіяльності) уповноваженої особи Шепетівського районного управління поліції ГУНП у Хмельницькій області стосовно відповідності її дій (бездіяльності) чинному КПК України щодо строків прийняття та розгляду заяви ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення, надав оцінку змісту її заяви про вчинення кримінального правопорушення і дійшов висновку, що її заява від 18.04.2023 року не містить фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, вчиненого ОСОБА_8 щодо малолітньої ОСОБА_9 .

Тобто, без досудового та судового слідства слідчий суддя дійшов висновку про відсутність фактичних даних про ознаки складу злочину, вчиненого ОСОБА_8 , про що своїй заяві вказувала ОСОБА_7 . Вказане дає підстави для висновку, що слідчий суддя, розглядаючи скаргу на бездіяльність уповноваженої особи Шепетівського РУП ГУНП у Хмельницькій області вирішив питання, що повинні вирішуватись судом під час розгляду справи. Крім цього, слідчим суддею під час розгляду скарги ОСОБА_7 не було взято до уваги положення абзацу двадцять четвертого підпункту 1.1 пункту 1 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (далі - Узагальнення) (лист від 12 січня 2017 року № 9-49/0/4-17), у якому зазначається, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Крім цього, в абзаці двадцять другому підпункту 1.1 пункту 1 вказаного Узагальнення зазначається, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до статті 284 КПК України.

Колегія суддів виходить з того, що з огляду на стадію кримінального провадження, а також беручи до уваги питання, що вирішуються під час розгляду зазначеного виду скарги, оцінка у процесуальних рішеннях слідчого судді фактичних обставин є неприпустимою. У зв`язку із цим слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК України, недостатньо об`єктивних відомостей, навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину. Саме тому посилатися на цьому етапі на положення статті 2 КК України, яка визначає підставу кримінальної відповідальності, або на ст. 11 КК України, якою визначено поняття кримінального правопорушення недоцільно.

Отже, згідно з вимогами частини першої статті 214 КПК України уповноважена особа Шепетівського РУП ГУНП у Хмельницькій області з часу отриманням заяви ОСОБА_7 зобов`язана була невідкладно, але не пізніше 24 годин від дати отримання такої заяви, внести до ЄРДР відомості та розпочати досудове розслідування, під час якого з`ясовувати обставини, визначені частиною першою статті 91 КПК України. Однак в порушення вимог частини першої статті 214 КПК України не було внесено до ЄРДР відомості відповідно до заяви ОСОБА_7 , не розпочато досудове розслідування та не надано жодної відповіді на її заяву від 18.04.2023 року.

Колегія суддів вважає, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарги на бездіяльність уповноваженої особи, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення, слідчому судді необхідно було зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви про кримінальне правопорушення. Уповноважені органи зобов`язані лише здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Аналіз ухвали слідчого судді від 04 травня 2023 року у контексті доводів апеляційної скарги та з урахуванням наведених норм КПК України дає підстави колегії суддів для висновку, що під час розгляду скарги ОСОБА_7 на бездіяльність уповноваженої особи Шепетівського РУП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та про зобов`язання вчинити певні дії, слідчим суддею в постановленій за результатами розгляду скарги ухвалі не наведено мотивів та підстав її прийняття, які б відповідно до вимог КПК України вказували на вчинення судом дій з метою забезпечення належного реагування на заяву скаржника про кримінальне правопорушення. Судом залишено поза увагою, що частина перша статті 214 КПК України містить імперативний припис, згідно із яким слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. Частиною четвертою цієї норми КПК України встановлено, що відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. При цьому статтею 9 Конституції України визначено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Конвенцію було ратифіковано Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», а тому вона є частиною національного законодавства України.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» визначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами.

Колегія суддів вважає, що з урахуванням наведених норм та засад, визначених КПК України та судовою практикою, враховуючи обставини, наведені скаржницею щодо окремого складу кримінального правопорушення за ст. 156 ч.2 КК України в діях ОСОБА_8 щодо малолітньої ОСОБА_9 підлягають перевірці в межах визначених КПК України з ухваленням відповідного процесуального рішення.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_7 підлягає задоволенню, а ухвала слідчого судді підлягає скасуванню на підставі ст. 409 КПК України з постановленням нової ухвали згідно ст. 407 ч. 3 КПК України.

Керуючись ст.ст.407,422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 4 травня 2023 року, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність уповноваженої особи Шепетівського РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, скасувати.

Скаргу ОСОБА_7 на бездіяльність уповноваженої особи Шепетівського РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Шепетівського РУП ГУНП у Хмельницькій області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_7 від 18.04.2023 року.

Ухвала апеляційного суду оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3