УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №1 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002187 від 06 червня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ ВП №1 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002187 від 06 червня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме: мобільного телефону «Redmi» блакитного кольору ІМЕІ1 НОМЕР_1 ; ІМЕІ2 НОМЕР_2 , який був вилучений 06.06.2023, в ході затримання ОСОБА_5 , в порядку ст. 208 КПК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає про те, що у провадженні слідчого відділу Шевченківського управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002187 від 06.06.2023за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307КК України.

Зі змісту клопотання вбачається, що в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , у невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше 06.06.2023, маючи умисел, спрямований на незаконне зберігання особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено з метою збуту, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, почав зберігати особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он) з метою подальшого її збуту.

Крім того встановлено, що ОСОБА_5 , у невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше 06.06.2023, маючи умисел, спрямований на незаконнийзбутособливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Борщагівська, 16 на містку над річкою «Либідь» залишив в трубі жовтого кольору, шляхом «закладки`один згорток з невідомою речовиною схожою на наркотичну, тим самим незаконно збув його.

Слідчий вказує, що 06.06.2023 слідчим СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, за адресою: м. Київ, пов. Політехнічний, 5, затримано ОСОБА_5 , в порядку ст. 208 КПК України та під час особистого обшуку у якого виявлено та вилучено:

- мобільний телефон «Redmi» блакитного кольору ІМЕІ1 НОМЕР_1 ; ІМЕІ2 НОМЕР_2 .,який поміщено до спеціального пакету № NPU1405229.

06.06.2023 вищевказані речі та предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Слідчий вказує, що з метою збереження майна, яке на даний час вважається тимчасово вилученим, виникла необхідність у накладенні арешту. Вказані речі будуть використані під час проведення експертиз, допитів свідків та інших слідчих та процесуальних діях.

Слідчий СВ ВП №1 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 будучи належним чином повідомлений по час та дату судового розгляду, в судове засідання не прибув. Разом з тим, до початку судового розгляду подав до суду заяву в якій просив проводити судовий розгляд за його відсутності, вказував що клопотання підтримує і просить задовольнити, також у заяві зазначив, що ним було повідомлено власника тимчасово вилученого майна про час та дату судового засідання. Крім того, до заяви слідчого було долучено протокол огляду даного мобільного телефону.

Жодних заяв та клопотань, в тому числі про відкладення розгляду справи, від власника тимчасово вилученого майна до суду не надходило.

У зв`язку з наведеним, суд приходить до висновку про можливість розгляду клопотання про арешт майна у відсутність прокурора та власника вилученого майна.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню виходячи з наступного.

У провадженні слідчого відділу Шевченківського управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002187 від 06.06.2023за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307КК України.

Згідно зі ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою зокрема забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна.

Так, слідчим суддею з матеріалів клопотання та долучених до нього матеріалів кримінального провадження встановлено, що вказане майно є таким, щодо якого є підстави вважати, що воно є об`єктом кримінально протиправних дій, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, може бути використано як доказ у кримінальному провадженні та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Арешт такого майна є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого про необхідність арешту мобільного телефону «Redmi» блакитного кольору ІМЕІ1 НОМЕР_1 ; ІМЕІ2 НОМЕР_2 , який був вилучений 06.06.2023, в ході затримання ОСОБА_5 , в порядку ст. 208 КПК України.

Також, слідчий суддя, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, не знаходить у висновках органу досудового розслідування при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно, порушень вимог КПК України та чогось очевидно безпідставного чи довільного.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИЛА:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон «Redmi» блакитного кольору ІМЕІ1 НОМЕР_1 ; ІМЕІ2 НОМЕР_2 , який був вилучений 06.06.2023, в ході затримання ОСОБА_5 , в порядку ст. 208 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1