Справа № 461/4416/23
Провадження № 1-кс/461/2968/23
УХВАЛА

05.06.2023 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого в ОВС - криміналіста слідчого відділу Управління СБ України у Львівській області майора юстиції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000155 від 30.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 - ч. 1 ст. 201 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням, яке обґрунтоване тим, що з метою контрабанди культурних цінностей з України, до ВМО «Муроване» митного поста «Львів-Північний» Львівської митниці ДМС України, громадянином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , подано завідомо неправдиві документи (щодо відсутності культурної цінності) для митного оформлення на вивезення з України в м. Прага (Чеська Республіка) предметів антикваріату віком понад 100 років.

Згідно доданих до повідомлення про вчинення злочину матеріалів, вищевказані предмети, що можливо становляться культурну цінність, являють собою колекцію мистецтв країн Азії, яка складається з 117 експонатів (птахи «фенікс» на підставці, чайник (кумган), сагайдак для стріл, вази, курильниці, дракони, підсвічники, ритуальні мечі та кинджали і т.п.), що в цілому становить 152 предмета. Власником колекції є громадянин ОСОБА_5 .

31.05.2023, в ході в ході огляду місця події в приміщенні зони митного контролю відділу митного оформлення № 1 митного поста «Львів-Північний» Львівської митниці, що знаходиться на території ТзОВ «ФОТРЕЙД» (код місця прибуття 209-253-1-1) за адресою: Львівська обл., Львівський р-н, с. Муроване, вул. Тополина, 1, було виявлено та вилучено п`ять дерев`яних ящиків червоного кольору в яких знаходились предмети, що можливо становляться культурну цінність.

Слідчий вказує, що огляд проводився за участі спеціаліста - судового експерта зі спеціальністю -«мистецтвознавство 15.1» Львівського НДІСЕ ОСОБА_6 , який зазначив, що вищевказані предмети антикваріату мають ознаки предметів, що можливо становлять культурну цінність. Для точного встановлення приналежності оглянутих предметів до культурних цінностей, необхідне експертне дослідження.

Крім того, в ході огляду місця події було виявлено та вилучено каталог з логотипом «ПЛАТАР», випуску 2011 року - Київ, на 87 сторінках, що містить відомості про скарби династії Цин (колекція китайського імператорського срібла з зібрань «Музею національного культурного надбання ПЛАТАР»).

Крім того, представниками Львівської митниці було надано:

- митну декларацію № 23UA73U0 на 10 аркушах, до вищевказаних предметів антикваріату;

- оптичний DVD-R диск, на якому містяться електронні файли митних декларацій № 23UA73U0 та № 23UA77U7, з доданими до них декларантом файлами експертиз, копій документів тощо, а також фотознімки предметів антикваріату (загальний розмір файлів - 79 030 575 байтів);

- копію акту про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 31.05.2023 на 8 аркушах.

Слідчий вказує, що 31.05.2023 року зазначені в клопотанні та вилучені в ході огляду місця події речі, предмети та документи визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

З метою збереження речових доказів, слідчий просить клопотання задовольнити та накласти арешт на зазначені в клопотанні речі, предмети, документи.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, у якій просить розглядати клопотання без його участі.

Представник власника майна у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував. Вказав, що 09.05.2023 року між гр. ОСОБА_5 (власником тимчасово вилученого майна) та Galerie Gema s.r.o. укладено Договір на реалізацію виставкового та презентаційного проекту, згідно з яким галерея зобов`язується вирішувати для колекціонера всі питання пов`язані з доглядом за предметами та управління ними, включаючи будь-яке тимчасову передачу у тимчасове вивчення, експонування, презентацію, публікацію іншими галерейними та музейним установам тощо, з метою професійного мистецтвознавчого управління Художньою колекцією, збереженням або підвищенням її цінності в цілому або окремих Творів.

Таким чином, метою вивезення вилученого майна у м. Прага була для виставкового та презентаційного проектів.

Крім того, представник власника майна зазначив, що відповідно до висновку первинної державної експертизи культурних цінностей № 6 від 20.03.2023 року № 166/1-5-10/23 проведеної ОСОБА_7 , головним зберігачем фондів Львівської національної галереї мистецтв імені Б.Г.Возницького надані на експертизу 117 предметів культури, що складають 152 одиниці не є культурними цінностями у визначеному Законом України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» розумінні. Дія зазначеного закону на них не поширюється, предмети не належать до Музейного фонду України та не можуть бути рекомендовані до занесення до Державного реєстру національного культурного надбання України. Тобто, вивезення вилученого майна не заборонено, так як воно не є культурними цінностями. Додатково зазначив, що слідчий обґрунтовує клопотання про арешт необхідністю збереження речових доказів, в той же час, власнику ОСОБА_5 підозру не було вручено, а зазначені в клопотанні речі було передано представнику власника майна для відповідального зберігання.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши позиції учасників, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Слідчим суддею встановлено, що управлінням СБ України у Львівській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000155 від 30.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 - ч. 1 ст. 201 КК України .

Згідно ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 2 ст.173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані. як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до ч.1 ст. 173 КК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Судом встановлено, що 09.05.2023 року між гр. ОСОБА_5 та Galerie Gema s.r.o. укладено договір на реалізацію виставкового та презентаційного проекту, відповідно до п. 3.1. якого, за цим договором Галерея зобов`язується вирішувати для Колекціонера всі питання пов`язані з доглядом за предметами та управління ними, включаючи будь-яке тимчасову передачу у тимчасове вивчення, експонування, презентацію, публікацію іншими галерейними та музейним установам тощо, з метою професійного мистецтвознавчого управління Художньою колекцією, збереженням або підвищенням її цінності в цілому або окремих Творів.

Відповідно до висновку первинної державної експертизи культурних цінностей № 6 від 20.03.2023 року № 166/1-5-10/23 проведеної ОСОБА_7 , головним зберігачем фондів Львівської національної галереї мистецтв імені Б.Г.Возницького надані на експертизу 117 предметів культури, що складають 152 одиниці не є культурними цінностями у визначеному Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей», дія зазначеного Закону на них не поширюється, предмети не належать до Музейного фонду України та не можуть бути рекомендовані до занесення до Державного реєстру національного культурного надбання України.

Відповідно до наказу Міністерства культури України від 31.03.2017 року № 267, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 24.04.2017 року за № 529/30397 «Про затвердження переліку державних установ, закладів культури, інших організацій, яким надається право проведення державної експертизи культурних цінностей» Львівська національна галерея мистецтв імені Б.Г.Возницького включена до зазначеного переліку і їй надано право проведення державної експертизи культурних цінностей.

Серед вилученого майна є ножі та кинджали, які відповідно до висновку експертного дослідження від 17.05.2023 року № ЕД-19/111-23/25354-ХЗ старшого судового експерта Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України ОСОБА_8 надані на дослідження предмети не є клинковою холодною зброєю.

Надані спеціалістом Львівського НДІСЕ в ході протоколу огляду пояснення, відповідно до яких, зазначені в клопотанні предмети мають ознаки предметів, що можливо становлять культурну цінність до уваги судом не беруться. оскільки Львівський НДІСЕ не включений до переліку державних установ, закладів культури, інших організацій, яким надається право проведення державної експертизи культурних цінностей.

Крім того, слідчий суддя враховує, що слідчий обґрунтовує заявлене клопотання необхідністю збереження речових доказів, в той же час, 02.06.2023 року зазначені в клопотанні предмети органом досудового розслідування були передані представнику власника майна на відповідальне зберігання, що підтверджується копією відповідного протоколу.

Припущення слідчого про "можливу культурну цінність" зазначених у клопотанні речей не можуть бути підставою для накладення арешту.

Відтак, суд враховуючи вимоги кримінального процесуального законодавства України приходить до висновку, що у задоволенні клопотання слідчого про арешт майна, слід, відмовити.

Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000155 від 30.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 - ч. 1 ст. 201 КК України, - відмовити.

Повний текст ухвали було проголошено 09 червня 2023 року о 15 год. 30 хв.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1