Справа №621/1330/22
Провадження №1-кп/621/213/22
УХВАЛА

12 грудня 2022 року м. Зміїв
Зміївський районний суд Харківської області в складі:
судді - ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря - ОСОБА_2 ,
сторін кримінального провадження:
з боку обвинувачення: прокурора - ОСОБА_3
з боку захисту: обвинуваченого - ОСОБА_4
захисника - ОСОБА_5
ВСТАНОВИВ:
У судове засідання не з`явився потерпілий ОСОБА_6 .
Прокурор вважав за необхідне судовий розгляд відкластіи. Одночасно заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 на 60 днів з метою забезпечення кримінального провадження, мотивуючи тим, що судове провадження не може бути закінчене в межах строку тримання обвинуваченого під вартою, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що полягають у можливості переховуватися від суду, впливати на потерпілих, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення та у такий спосіб перешкоджати кримінальному провадженню, продовжують існувати.
Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував проти відкладення судового розгляду. Заперечував проти клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так як він є інвалідом ІІ групи, потребує постійного лікування, яке в умовах слідчого ізолятору не може бути надано.
Захисник ОСОБА_5 підтримав думку підзахисного, надав документи, що підтверджують інвалідність ОСОБА_4 . Вважав, що нічний домашній арешт відповідатиме меті забезпечення кримінального провадження, так як досудове розслідування завершено. Проживання обвинуваченого не на території здійснення судочинства жодним чином не вплине на ефективність судового розгляду.
Вислухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов наступного:
Відповідно до ст. 325 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду. Суд має право накласти грошове стягнення на потерпілого у випадках та порядку, передбачених главою 12 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, скоєного у період непогашеної судимості.
Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 спливає 18.12.2022, судовий розгляд не розпочато, учасники процесу не допитані, ризики, які було встановлені ухвалою про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжують існувати.
Запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною 1 статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом.
Такий підхід відповідає практиці ЄСПЛ, який у рішенні від 15 грудня 2016 року у справі «Ігнатов проти України» (Ignatovv. Ukraine) вказав, що судовий контроль на новій процесуальній стадії при продовженні дії запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, має відбуватися з обґрунтуванням підстав такого продовження (пункт 36).
Враховуючи усталену практику Європейського суду з прав людини у справі (зокрема, рішення «Едуард Шабалін проти Росії» від 16 жовтня 2014 року) про неприпустимість тримання особи під вартою без судового рішення та у контексті даного кримінального провадження, не вирішуючи наперед питання про винуватість чи невинуватість ОСОБА_4 з метою попередження ризику переховування його від суду, оскільки він не може не усвідомлювати ймовірність повторного визнання його вини за висунутим обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Згідно положень статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу до обвинуваченого є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливостей, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що обвинувачений однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.
У цьому кримінальному провадженні є висока вірогідність ухилення обвинуваченого ОСОБА_4 від суду та вчинення ним нових кримінальних правопорушень, так як кримінальне правопорушення в якому він обвинувачується відноситься до умисних тяжких злочинів проти життя та здоров`я особи, вчинене ним в період непогашеної судимості за умисні тяжкі злочини.
Усвідомлення обвинуваченим наявності інституту судимості на час вчинення кримінального правопорушення в якому він обвинувачується, не стало стримуючим фактором його свідомості та волі щодо вчинення іншого тяжкого кримінального правопорушення.
Вказані ризики виключають застосування більш м`якого запобіжного заходу, а обраний стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою є пропорційним характеру вчинених дій та ризикам у цьому кримінальному провадженні, що наведені вище і відповідає справжнім інтересам суспільства щодо існування в умовах правомірної поведінки.
За наведеного, суд вважає за необхідне залишити ОСОБА_4 під вартою на строк, який у будь-якому разі не може перевищувати 60 днів.
Довідки про стан здоров`я обвинувачеого ОСОБА_4 , надані захисником, не підтверджують прямого причинно - наслідкового зв`язку між станом здоров`я обвинуваченого та його перебування в умовах ДУ "Харківський слідчий ізолятор".
Застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, правовим позиціям, викладеним в пункті 35 рішення Європейського суду з справ людини у справі "Летельє проти Франції".
Продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою є одночасною відмовою у обранні більш м`якого запобіжного заходу, до яких відноситься і домашній арешт.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави не визначається.
Згідно з ч. 2 ст. 336 КПК України, суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. У разі якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, суд може ухвалити рішення про його здійснення лише вмотивованою ухвалою, обґрунтувавши в ній прийняте рішення. Суд не має права прийняти рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду перебуває обвинувачений, якщо він проти цього заперечує, крім випадків здійснення дистанційного судового провадження в умовах воєнного стану.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 27, 314-317, 177-178, 334, 336 КПК України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу - задовольнити.
Продовжити строк дії запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді тримання під вартою в Державній установі "Харківській слідчий ізолятор" на шістдесят днів, до 09 лютого 2023 року, включно.
Судове засідання провести в режимі відеоконференцзв`язку за участю обвинуваченого ОСОБА_4 з ДУ "Харківський слідчий ізолятор".
Судовий розгляд відкласти до 09 год 00 хв 27 грудня 2022 року.
Копію ухвали негайно направити до ДУ «Харківський слідчий ізолятор» - для виконання.
Виконання ухвали в частині забезпечення відеозв`язку доручити відповідній службовій особі установи.
Викликати у судове засідання учасників судового провадження.
Ухвала в частині продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена протягом семи діб до Харківського апеляційного суду.
Повний текст ухвали складено 12.12.2022.
Суддя: