Справа № 754/3278/23
У Х В А Л А

Іменем України

15 березня 2023 року м.Київ

слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 про обрання підозрюваному:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, громадянину України, із середньою освітою, непрацюючому, який не має місця реєстрації, фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

-20.08.2019 Деснянським районним судом м. Києва за ч.2 ст. 185 КК України до 2 років позбавлення волі;

-23.04.2021 Шевченківським районним судом м. Києва за ч.4 ст. 185 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 2 роки на підставі ч.4 ст. 70 КК України визначено остаточне покарання 2 роки 3 місяці позбавлення волі, звільнився 17.09.2021 по відбуттю строку покарання;

-24.11.2021 Дніпровським районним судом м. Києва за ч.2 ст. 185 КК України до 6 місяців арешту

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000885 від 14.03.2023, за ознаками ч.3 ст.15, ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий слідчого відділу Деснянського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_5 за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , 15.03.2023 подала до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000885 від 14.03.2023, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.15, ч.4 ст.185 КК України.

Відповідно до обґрунтувань, викладених у клопотанні слідчого, досудовим розслідування встановлено, що 14.03.2023 приблизно о 00 годині 30 хвилин, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_6 , діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, переліз через огороду у вигляді решітки, проник до сховища, у якому знаходились холодильники, та шляхом віджиму дверцят вказаних холодильників проник до відсіку, в якому знаходився товар належний ФОП « ОСОБА_7 », звідки викрав: пиво «бочкове не фільтроване» 0,9 л. вартістю 41 гривня 69 копійок, пиво «бочкове Фірмове Українське» 1 л. вартістю 34 гривні 10 копійок, 3 пляшки пива «тетерів Хмільна Слива» 1,2 л. вартість однієї пляшки 44 гривні 60 копійок, загальною вартість 133 гривні 80 копійок, 2 пляшки пива «тетерів Хмільна Вишня», 1,2 л. вартість 44 гривні 60 копійок за одну пляшку, загальною вартість 89 гривень 20 копійок,, 7 пляшок пива «тетерів Міцне Українське», 1,2 л. вартість 40 гривень 94 копійок, загальною вартістю 286 гривень 58 копійок, 4 пляшки пива «Бочкове перша приватна Броварня», 2 л. вартістю за одну пляшку 59 гривень 60 копійок, загальною вартість 238 гривень 40 копійок, 5 пляшок пива «Чайка Дніпровська», 2 л. вартістю 61 гривня 00 копійок, загальною вартістю 305 гривень, а всього на загальну суму 1128 гривень 77 копійок, однак свій злочинний умисел до кінця довести не зміг, з причин які не залежали від його волі, бо відразу був затриманий працівниками охоронної фірми «ВЕНБЕСТ» на місці вчинення злочину.

14.03.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.4 ст.185 КК України.

Враховуючи кваліфікацію дій ОСОБА_6 , наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду; ризик незаконно впливати на свідків в цьому ж кримінальному провадженні; ризик вчинення іншого кримінального правопорушення; на думку слідчого обумовлюють необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, наполягав на його задоволенні та обранні ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Підозрюваний в судовому засіданні не заперечував обґрунтованість підозри, просив призначити йому запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Захисник в судовому засіданні підтримав позицію підозрюваного. Зазначив, що у даному випадку немає підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, через недоведеність ризиків передбачених ст.177 КПК України. Опираючись на перелік майна, замах на викрадення якого був здійсненний підозрюваним, звернув увагу на первинні потреби людини в їжі, чим обумовлено вчинення правопорушення, тому просив обрати запобіжний захід не пов`язаний із позбавлення волі.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно із протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, 14.03.2023 о 00:40 год. ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

14.03.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.4 ст.185 КК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого кримінального правопорушення, підтверджується:

-протоколом огляду місця події від 14.03.2023;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідком ОСОБА_8 від 14.03.2023;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідком ОСОБА_9 від 14.03.2023;

-протоколом огляду відеозаписів від 14.03.2023;

-речовими доказами, які визані постановою від 14.03.2023;

-показами свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 від 14.03.2023.

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч. 4 ст. 185 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, суспільно-небезпечний характер кримінального правопорушення, а також характеризуючи дані підозрюваного, відповідно до яких останній не працевлаштований, неодноразово засуджений за корисливі злочини, не має постійного місця реєстрації, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Ризик, визначений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що підозрюваному відомі анкетні дані свідків у даному кримінальному провадженні. З наведеного випливає, що з метою уникнення кримінальної відповідальності ОСОБА_6 може вдатися до вмовляння, погроз чи підбурювання останніх до дачі неправдивих показів або до безпідставної відмови від дачі показань, що буде перешкодою для здійснення об`єктивного розслідування в подальшому.

Враховуючи характер кримінального правопорушення, суспільно-небезпечні наслідки такого кримінального правопорушення, а також те, що підозрюваний не працевлаштований, постійного офіційного доходу не має, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_6 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, через відсутність зареєстрованого або постійного місця мешкання, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч. 4 ст.185 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо шляхом застосування відносно ОСОБА_6 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні о тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч. 4 ст. 185 КК України, обставини інкримінованого кримінального правопорушення, з огляду на те, що кримінальне правопорушення стосується охоронюваного законом права власності та вчинено з корисливих мотивів, встановлені в ході розгляду даного клопотання ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_6 заставу, як альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, що на думку слідчого судді, буде в повній мірі гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного, у випадку її внесення, під загрозою звернення вказаного розміру застави в дохід держави за наявності відповідних для цього підстав (ч. 8 ст. 182 КПК України).

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000885 від 14.03.2023, за ознаками ч.3 ст.15 ч. 4 ст. 185 КК України,- задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, із середньою освітою, непрацюючого, який не має місця реєстрації, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», строком на 60 (шістдесят) днів, до 12.05.2023 включно.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA1012089, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26268059, банк отримувача - ДКСУ м. Київ, МФО - 820172.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 строком до 12.05.2023, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1