Справа № 712/1412/23
Провадження №1- кс/712/817/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про повернення клопотання про арешт майна

14 лютого 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

розглянувши в м. Черкаси матеріали справи за клопотанням прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_2 , за матеріалами досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000197 від 13.02.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

14.02.2023 до Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся з клопотанням прокурор Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_2 , за матеріалами досудового розслідування відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000197 від 13.02.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України про арешт майна.

З клопотання вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що до Черкаського РУП ГУНП Черкаської області надійшло повідомлення про те, що 13.02.2023 року за адресою : м. Черкаси, перехрестя вулиць Гоголя та Дашкевича, при оформлені ДТП за участю двох автомобілів, в ході перевірки документів встановлено, що водій транспортного засобу державний номерний знак НОМЕР_1 ОСОБА_3 надав працівникам поліції посвідчення водія на своє ім`я з явними ознаками підробки.

За даним фактом відомості за ч. 4 ст. 358 КК України внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000197 від 13.02.2023. Підозра не повідомлена.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Частина 1 статті 64-2 КПК України визначає, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

Згідно з ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Частиною 3 ст. 64-2 КПК України встановлено, що третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Разом з тим, органом досудового розслідування не надання відомостей про власника майна, а саме: не зазначена його адреса, контактні відомості, що надало б суду можливість повідомити особу про розгляд справи, прийняті процесуальні рішення, що є причиною для повернення клопотання прокурору.

Відповідно до п. 10 листа Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 05.04.2013 року Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження, після розгляду клопотання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя вправі постановити ухвалу про: 1) задоволення клопотання; 2) відмову у задоволенні клопотання; 3) повернення його для усунення недоліків, якщо клопотання подано слідчому судді без додержання вимог, визначених відповідною нормою КПК. Зокрема, прокурору повертається клопотання про застосування тимчасового обмеження у користуванні спеціальним правом та про відсторонення від посади, якщо воно подано без додержання вимог статей 150 та 155 КПК відповідно (ч. 3 ст. 151, ч. 2 ст. 156 КПК), прокурору чи цивільному позивачу, якщо клопотання про арешт майна не відповідає вимогам ст. 171 КПК (ч. 3 ст.172 КПК). З огляду на зміст положень ч. 6 ст. 9 КПК, беручи до уваги, що такий захід забезпечення кримінального провадження як тимчасовий доступ до речей і документів є найбільш поширеним серед інших, вважаємо, що в разі невідповідності клопотання про його застосування вимогам ч. 2 ст. 160 КПК слідчий суддя вправі повернути його прокурору для усунення недоліків.

Приймаючи до уваги, що клопотання прокурора про арешт майна подано з порушенням вимог ст. 64-2, 170-172 КПК України, вважаю необхідним, повернути його до Черкаської окружної прокуратури для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 64-2, 98, 170 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_2 , за матеріалами досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000197 від 13.02.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України про арешт майна повернути до Черкаської окружної прокуратури, для усунення недоліків.

Термін виконання ухвали 72 години з моменту її постановлення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси ОСОБА_1