ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3195/23
провадження № 1-кс/753/735/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" березня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засіданні ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в м. Києві скаргу захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на рішення прокурора у кримінальному провадженні № 0003707,

В С Т А Н О В И В:

28.02.2023 захисник ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді зі скаргою на постанову прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 від 27.02.2023 про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчого експерименту у кримінальному провадженні № 0003707 по підозрі ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого частиною 2 статті 286 КК України.

На обґрунтування скарги зазначив, що з метою перевірки та уточнення відомостей, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, звернувся до прокурора з клопотанням про проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного, проте у задоволенні цього клопотання було відмовлено. Оскаржувану постанову захисник вважає необґрунтованою посилаючись на те, що слідчий експеримент необхідно провести з метою дотримання вимог статей 9, 22 КПК України, а відмова у його проведенні є явним обмеженням права сторони захисту на збирання та подання доказів.

ОСОБА_3 в судове засідання повторно не з`явився, подав чергове клопотання про відкладення розгляду скарги, проте ураховуючи, що кримінальний процесуальний закон встановлює скорочені терміни розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування, а скарга тривалий час перебуває на розгляді в суді, слідчий суддя визнав за можливе розглянути скаргу за відсутності захисника.

Прокурор також не з`явився в судове засідання, проте його неявка не перешкоджає розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги та надані на запит суду матеріали досудового розслідування, слідчий суддя встановив такі обставини.

Слідчими слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві розслідується кримінальне провадження № 0003707, в рамках якого ОСОБА_4 повідомлено про підозру в порушенні правил безпеки дорожнього руху, що заподіяло потерпілому тяжкі тілесні ушкодження, тобто у вчиненні злочину, передбаченого частиною 2 статті 286 КК України.

За змістом підозри ОСОБА_4 , керуючи автомобілем «Chevrolet», д.н.з. НОМЕР_1 , виїжджав з прибудинкової території буд. № 24 по вул. Вербицького у м. Києві, при цьому не переконався, що це буде безпечним, внаслідок чого допустив зіткнення з мотоциклом марки "Viper", д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_6 , який рухався по лівій смузі руху проїзної частини вул. Вербицького зі сторони вул. Декабристів в напрямку вул. Харківське шосе. Порушення ОСОБА_4 ПДР України спричинило пасажиру мотоцикла ОСОБА_7 тяжкі тілесні ушкодження.

Процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Дарницької окружної прокуратури міста Києва.

24.02.2023 захисник підозрюваного ОСОБА_3 звернувся до прокурора з клопотанням про проведення слідчого експерименту за участю ОСОБА_4 посилаючись на те, що проведення цієї слідчої дії необхідне для перевірки та уточнення відомостей, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

27.02.2023 прокурор ОСОБА_5 виніс постанову про відмову у задоволенні вказаного клопотання. Своє рішення прокурор вмотивував тим, що органом досудового розслідування детально допитані усі учасники дорожньо-транспортної пригоди та в повному обсязі встановлений механізм події, що підтверджується висновком інженерно-транспортної експертизи СЕ-19/111-22/51809-ІТ від 27.01.2023, показання підозрюваного щодо його наміру повернути праворуч спростовуються показаннями свідка ОСОБА_6 , потерпілого ОСОБА_7 та відеозаписами з нагрудних камер поліцейських, а тому клопотання захисника є необґрунтованим і таким, що спрямоване на затягування досудового слідства та перешкоджання встановленню істини по справі.

Зі скарги вбачається, що копію цієї постанови захисник отримав 27.02.2023, а отже встановлений процесуальним законом десятиденний строк її оскарження не пропущений.

Даючи оцінку доводам скарги про незаконність і необґрунтованість оскаржуваної постанови, суд керується загальними засадами кримінального провадження та положеннями кримінального процесуального закону, які визначають порядок (процедуру) кримінального провадження.

Так, за приписами статей 7, 9, 20, 22, 23, 26 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться верховенство права, законність, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Частина 2 статті 9 цього Кодексу визначає, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, …, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, подія кримінального правопорушення та винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини мотив і мета вчинення кримінального правопорушення (стаття 91 КПК України).

Відповідно до положень статті 93 цього Кодексу сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних (слідчих) розшукових дій, витребування та отримання речей, документів тощо, проведення інших процесуальних дій.

Доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів чи обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів (стаття 84 КПК).

Належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів (стаття 85 КПК).

Відповідно до положень статті 42 КПК України підозрюваний, обвинувачений має право заявляти клопотання про проведення процесуальних дій.

За нормою статті 220 цього Кодексу клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника, слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну чи часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова… .

Згідно з приписами пункту 2 частини 5 статті 110 КПК України мотивувальна частина постанови слідчого, дізнавача, прокурора повинна містити: відомості про зміст обставин, яка є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.

Судом установлено, що за формою оскаржувана постанова відповідає вимогам статей 110, 220 КПК України з огляду на зазначення у ній змісту обставин, які є підставами для її прийняття, мотивів прийнятого рішення, їх обґрунтування та посилань на відповідні положення КПК України.

З матеріалів досудового розслідування вбачається, що викладені у повідомленні про підозру обставини та механізм дорожньо-транспортної пригоди встановлені на підставі даних протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди та схеми пригоди, підписаних усіма її учасниками та понятими без будь-яких зауважень, відеозаписів з нагрудних камер поліцейських (боді-камер), якими зафіксовані первинні пояснення ОСОБА_4 на місці ДТП про те, що на момент зіткнення з мотоциклом керований ним автомобіль здійснював лівий поворот, показань водія мотоцикла, потерпілого та висновку експерта за результатами проведення судової інженерно-транспортної експертизи.

За змістом статті 240 КПК України метою слідчого експерименту є перевірка і уточнення відомостей, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Водночас жодних даних про те, які відомості щодо обставин кримінального провадження зумовлюють необхідність їх перевірки шляхом відтворення обстановки події та дій підозрюваного, у клопотанні захисника не приведено.

Отже ураховуючи, що захисник лише абстрактно посилається на необхідність проведення слідчого експерименту, без вказівки на конкретні мету та завдання, які він ставить, ініціюючи проведення цієї слідчої дії, а обставини події кримінального правопорушення достатньою мірою встановлені сукупністю зібраних органом досудового розслідування доказів, рішення прокурора про відмову у задоволенні клопотання слідчий суддя вважає обґрунтованим і мотивованим, у зв`язку з чим підстави для задоволення скарги відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 306, 307 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на рішення прокурора у кримінальному провадженні № 0003707.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: