ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Справа № 201/8178/22
Провадження № 1-кс/201/3066/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(резолютивна частина)
01листопада 2022 р. м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро в режимі відео конференції клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні за № 0000033 від 08 липня 2022р. відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Лантратівка Троїцького району Луганської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
До суду надійшло клопотання прокурора Сватівської кружної прокуратури Луганські області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що У червні 2022 року, більш точний час встановити за об`єктивних причин не виявилось можливим, ОСОБА_5 , будучи громадянином України, усвідомлюючи здійснення відкритої російської агресії, яка розпочалась приблизно о 04 годині ранку 24.02.2022 повномасштабним російським військовим вторгненням на територію України, метою якого є повалення конституційного ладу, територіальної цілісності та захоплення території України, усвідомлюючи російську агресію проти України, з метою переслідування своїх особистих інтересів, перебуваючи на території смт. Троїцьке Сватівського району Луганської області маючи умисел на зайняття посади окупаційної влади в смт. Троїцьке Сватівського району Луганської області, реалізуючи його вступив в злочинну змову з окупаційними військами Російської Федерації та представниками так званої «ЛНР», отримавши від них пропозицію на зайняття посади в правоохоронному органі окупаційної влади в смт. Троїцьке Сватівського району Луганської області, в порушення вимог Конституції та Законів України добровільно, умисно погодився на вказану пропозицію.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, 07 липня 2022 року ОСОБА_5 , будучи громадянином України, перебуваючи на території смт. Троїцьке Сватівського району Луганської області, діючи зі своїх особистих мотивів та бажання, погоджуючись на пропозицію представників окупаційної адміністрації держави-агресора Російської Федерації та представників незаконних збройних формувань так званої «ЛНР», умисно, добровільно прийняв присягу на вірність «народу ЛНР» вступив на службу в « ІНФОРМАЦІЯ_2 » зайнявши посаду помічника чергового «Изолятора временного содержания Троицкого РОВД МВД ЛНР», в незаконних правоохоронних органах, створених на тимчасово окупованій території.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у добровільному зайнятті громадянином України посади в незаконних правоохоронних органах, створених на тимчасово окупованій території, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України.

У скоєнні вищезазначеного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Лантратівка Троїцького району Луганської області, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , має паспорт громадянина України НОМЕР_1 виданий Троїцьким РВ УМВС України в Луганській області 08.03.2005 року, раніше не судимий.

06 жовтня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України.

У зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації, воєнним станом в Україні, захопленням смт. Троїцьке Сватівського району Луганської області та проведенням бойових дій, беручи до уваги те, що існують достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 перебуває на тимчасово окупованій території України та обґрунтовану неможливість вручити повістку про виклик особи, з дотриманням вимог ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, в газеті «Урядовий кур`єр» № 211 (7332) від 30.09.2022, № 216 (7337) від 07.10.2022, яка є засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження, та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора опубліковано повістки про виклик ОСОБА_5 на 05.10.2022, 06.10.2022, 07.10.2022, 11.10.2022, 12.10.2022, 13.10.2022 за зазначеною в повістках адресою для проведення слідчих та процесуальних дій у кримінальному провадженні №0000033 від 08 липня 2022 року, отримання письмового повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України, допиту в якості підозрюваного тощо.

Жодного разу у призначений час громадянин України ОСОБА_5 у призначене місце не з`явився, про неможливість та причини неприбуття не повідомив..

В судовому засіданні прокурор просив суд клопотання задовольнити.

Вислухавши думку прокурора дослідивши матеріали, що мають значення для вирішення поданого клопотання, слідчий суддя доходить до наступних правових висновків.

Захисник у судовому засіданні просив суд на розсуд суду.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованому йому кримінальному правопорушенні підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом допиту свідка ОСОБА_6 від 20.07.2022, 02.09.2022 ;

-протоколом огляду від 20.07.2022 відеозапису в соціальній мережі «Telegram» за участі свідка ОСОБА_6 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 20.07.2022,;

-протоколом огляду від 20.07.2022 відеозапису в соціальній мережі «Telegram» за участі свідка ОСОБА_7 .

На теперішній час підозрюваний ОСОБА_5 переховується від органів досудового розслідування на території України, яка не контролюється органами державної влади України, оголошений у розшук.

Вищевказані факти, які викликають підозру необов`язково мають бути доведені до ступеню необхідного для засудження чи навіть пред`явлення обвинувачення. Це є завданням наступних етапів кримінального провадження.

Також, в ході досудового розслідування встановлені ризики, передбачені пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме ризик переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду свідчать такі обставини:

- тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 в разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, в якому він підозрюється (відповідно до ст. 12 КК України вказаний злочин відноситься до категорії особливо тяжких злочинів. Санкція ч. 7 ст. 111-1 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від дванадцяти до п`ятнадцяти років);

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення;

- неприбуття на виклик до прокурора шість разів, у тому числі тричі у статусі підозрюваного та не повідомлення слідчому та прокурору про причини та неможливість прибуття на виклик, що свідчить про те, що підозрюваний на цей час вже переховується від органу досудового розслідування;

- спосіб вчинення злочину (вчинив умисно, під час воєнного стану, що має негативні наслідки для всієї територіальної громади та України в цілому, знаходиться на тимчасово окупованій території співпрацюючи з окупаційною владою, що з великою часткою ймовірності спонукатиме його до втечі у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу)

Так, Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 (затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2402-ІХ) у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введений воєнний стан із 05.30 години 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 року № 389-VIII далі Закон, воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Згідно статті 10 Закону, у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Статтею 12-2 Закону визначено, що в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Крім того, стаття 26 Закону визначає, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

Згідно із ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Положеннями ч. 3 ст. 197 КПК України визначено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Клопотання слідчого є належним чином вмотивованим та обґрунтованим.
На виконання вимог частин 3 та 5 ст. 199 КПК України слідчий та прокурор довели, що заявлені раніше при обранні запобіжного заходу ризики не зменшились і є обставини, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії ухвали слідчого судді про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
З урахуванням викладених ризиків, які існують, особи обвинуваченого, обставин вчинення і суспільної небезпеки кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 615, 369-372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
Клопотання - задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і не пізніше ніж через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляється ухвала.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваному який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Повний текст ухвали суду буде складений і оголошений о 15 год.00 хв. 01 листопада2022 р.

Слідчий суддя
Жовтневого районного суду
м.Дніпропетровська ОСОБА_1