Справа № 456/769/22
Провадження № 1-кс/456/33/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" лютого 2023 р. м.Стрий

Слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчої Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 від 23.12.2022р.-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_3 звернувся зі скаргою на постанову слідчої Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 від 23.12.2022р. про відмову в задоволенні клопотання про визнання потерпілим.

Скаржник у скарзі посилається на те, що вказана постанова є сумнівною у своїй законності, неналежно обгрунтованою, не відповідає вимогам КПК України.

Невідомо який висновок прийме Стрийська окружна прокуратури щодо дій слідчої ОСОБА_4 в даному кримінальному провадженні оскільки, попереднім слідчим суддею було прийнято рішення щодо доведення до відома керівника місцевої прокуратури про факти дій слідчої ОСОБА_4 , яка приймала рішення по заяві не у відповідності до КПК України.

Вважає, що дії слідчої при прийнятті постанові від 23.12.2022р. несумісні з вимогами КПК. Прийнята постанова викликає сумніви у її юридичній вірності.

Вважає, що пожежею йому завдана шкода і слідча її не врахувала, так само в постанові не враховані дії посадовців.

Слідчим суддею ОСОБА_1 первинно допущена помилка в ухвалі від 23.02.2022р. де вказано, що скаржник «квартирував в цій квартирі де сталася пожежа», в подальшому ц я помилка також є в ухвалі апеляційного суду, і слідчого судді ОСОБА_5 .

Слідча прийняла ухвалу про відмову в задоволенні клопотання про визнання потерпілим не розглянувши подану додаткову заяву від 22.12.2022р. де викладені додаткові обставини, надавши відповідь листом від 26.12.2022р..

Крім того, прокурор не прийняв рішення по його заяві від 22.07.2022р., щодо невнесення відомостей до ЄРДР і оскільки розгляд скарги на бездіяльність прокурора призначено на 22.02.2023р. і доказ він зможе подати після вказаної дати тому, просить відкласти розгляд справи.

Також просить відкласти розгляд справи у зв?язку з тим, що прокурор в судове засідання щодо розгляду його скарги від 23.12.2023р. може подати постанову про закриття кримінального провадження тому, просить відкласти розгляд скарги.

Оскільки суд все таки продовжив розгляд скарги, тому просить вимоги скарги задоволити.

Прокурор ОСОБА_6 в судове засідання не з?явився однак, подав заяву про розгляд скарги без його участі та просить відмовити в задоволенні скарги.

Слідча СВ Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 в судове засідання не з?явилася просить розглядати скаргу без її участі та надала копію постанови від 23.12.2022р. про відмову в задоволенні клопотання ОСОБА_3 у визнанні потерпілим.

Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. У частині 5 ст.9 КПК України зазначено, що кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Суд, розцінює вказані заяви ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи як зловживання правом та використанням прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, вважає, що заявник недобросовісно користується належними йому процесуальними правами, звертає увагу, що такі дії під час розгляду заяви носили системний характер, а відтак, доводи, викладені у заяві про відкладення розгляду справи від 20.02.2023р. та вимоги в судовому засіданні щодо відкладення розгляду скарги суд визнає безпідставними та вважає, що вимога про відкладення розгляду скарги задоволенню не підлягає.

А тому, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд приходить до висновку про можливість розгляду скарги ОСОБА_3 в судовому засіданні, оскільки без підставне умисне затягування справи нівелює завдання КПК України, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов?язків.

Слідчий суддя, з врахуванням вимог ч.3 ст.306 КПК України приймає рішення про розгляд скарги ОСОБА_3 без участі прокурора оскільки, неявка прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає, що скарга не підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого СВ Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 перебувають матеріали досудового розслідування, які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000024 від 16.01.2021 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.270 КК України.

Згідно ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора:

п .5) рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим;

Зазначений перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження, є вичерпним.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Слідчою в оскаржуваній постанові зазначено, що 09.11.2021р. ОСОБА_3 подано заяву відповідно до якої просить визнати його потерпілим у даному кримінальному провадженні та зазначає, що в результаті пожежі постраждала його квартира та речі, які знаходилися в квартирі, чим спричинено фінансові збитки, не зазначаючи їх суму.

В даній постанові слідча посилається на розмір майнової шкоди, в результаті якої, особа може бути визнана потерпілою, а саме , якщо майнова шкода в особливо великому розмірі тобто, якщо прямі збитки складають суму, яка в тисячу і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.(ст..270 КК України).

В постанові зазначено, що ОСОБА_3 у поданій заяві не довів, що кримінальним правопорушенням йому завдано будь-яку шкоду.

В ході слідства не встановлено очевидних та достатніх підстав вважати, що ОСОБА_3 кримінальним правопорушенням завдано будь-якої шкоди, майнової чи моральної зокрема, зазначеної в ч.1 ст.55 КПК України.

На підставі наведеного у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про визнання його потерпілим відмовлено.

В даному судовому засіданні на неодноразові запитання щодо завданої шкоди, скаржник жодної інформації не надав.

Відповідно до ч.5 ст.40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого, тобто, право слідчого визнавати особу потерпілою є дискреційними (виключними) повноваження слідчого.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні скарги, оскільки слідчим винесена постанова відповідно до ст.110,55 КПК України.

При цьому слід зазначити, що вказане не позбавляє звернутися до слідчого з заявою про визнання потерпілим з обґрунтуванням підстав, завданої моральної, фізичної або майнової шкоди.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 21, 22, 93, 284, 303 307, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову слідчої Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 від 23.12.2022р про відмову в визнанні потерпілим - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1