Справа № 953/6913/22
н/п 1-кс/953/1434/23
"22" лютого 2023 р. Слідчий суддя Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
Місцем зберігання даних речових доказів прокурор просив визначити камеру схову речових доказів СУ ГУНП СУ ГУНП в Харківській області.
В обґрунтування клопотання прокурор зазначив наступне.
В ході проведення досудового розслідування встановлено, що вказане майно відповідає наступним критеріям доказу: є засобом вчиненням кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, а також необхідно для призначення ряду судових експертиз, в зв`язку з чим виникла необхідність накладення арешту, а саме позбавити осіб права на відчуження, розпорядження, володіння та користування на зазначене майно, оскільки існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане майно є доказом злочину.
Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності.
Представник власника майна ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА» - адвокат ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, якою просив розглянути клопотання про арешт майна за його відсутності та відмовити у задоволенні клопотання з наступних підстав. 03 лютого 2023 року на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 було проведено обшук за місцем здійснення господарської діяльності ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА» у нежитлових приміщеннях першого поверху №№2-1-:-2-7 в літ. «А-5», загальною площею 100,4 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Харків, Пушкінський в`їзд, буд. 5 та належать на праві приватної власності ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА». Вказаною ухвалою суду було надано дозвіл на проведення обшуку у вказаних приміщеннях з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення вказаного кримінального правопорушення, відшукання та вилучення майна, документації, які містять відомості щодо взаємовідносин (співпраці) КНП «МКБЛ№25 ХМР» та ТОВ «Адванс форс», ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА», ФОП ОСОБА_6 , а також іншими комерційними організаціями, які мали взаємовідносини з ТОВ «Адванс форс» та КНП «МКБЛ№25 ХМР», в тому числі по договорам: №№ ПР-4 від 17.09.2022; ПР-3 від 25.07.2022; КР-3 від 25.07.2022. За результатами проведення обшуку серед іншого був вилучений системний блок ТМ «VINGA» чорного кольору. Представник володільця майна просив звернути увагу на те, що в результаті обшуку не було відшукано та вилучено майно, документацію, які містять відомості щодо взаємовідносин (співпраці) КНП «МКБЛ№25 ХМР» та ТОВ «Адванс форс», ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА», ФОП ОСОБА_6 , а також іншими комерційними організаціями, які мали взаємовідносини з ТОВ «Адванс форс» та КНП «МКБЛ№25 ХМР», в тому числі по договорам: №№ ПР-4 від 17.09.2022; ПР-3 від 25.07.2022; КР-3 від 25.07.2022, оскільки жодних взаємовідносин ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА» з ТОВ «Адванс форс» та КНП «МКБЛ№25 ХМР» ніколи не мало. Вилучений системний блок не має жодного відношення до майна чи документації, які містять відомості щодо взаємовідносин (співпраці) КНП «МКБЛ№25 ХМР» та ТОВ «Адванс форс», ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА», ФОП ОСОБА_6 , а також іншими комерційними організаціями, які мали взаємовідносини з ТОВ «Адванс форс» та КНП «МКБЛ№25 ХМР». Більше того, у протоколі обшуку від 03.02.2023 року жодним чином не вказано про факт належності вилученого майна до визначених в ухвалі на проведення обшуку взаємовідносин, обставин чи документів, а лише перелічені предмети, що були вилучені. Крім цього, прокурор зазначає про належність на праві власності вказаного системного блоку саме ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА», а не безпосередньо ОСОБА_4 . Факт перебування ОСОБА_4 на посаді директора ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА» не свідчить про належність вказаного системного блоку безпосередньо йому, а також не доводить того, що на ньому можуть міститися відомості про взаємовідносини (співпраці) КНП «МКБЛ№25 ХМР» та ТОВ «Адванс форс», ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА», ФОП ОСОБА_6 , а також іншими комерційними організаціями, які мали взаємовідносини з ТОВ «Адванс форс» та КНП «МКБЛ№25 ХМР», в тому числі по договорам:№№ ПР-4 від 17.09.2022; ПР-3 від 25.07.2022; КР-3 від 25.07.2022, яких, як вже зазначалося, у ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА» в принципі не було з вказаними суб`єктами господарювання. Вищевказане вилучене майно безпосередньо впливає на здійснення господарської діяльності ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА», оскільки через вилучення системного блоку ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА» фактично позбавлене можливості здійснювати свою господарську діяльність, вступати в цивільно-правові відносини з іншими суб`єктами господарювання тощо, що може розцінюватися як перешкоджання здійснення господарської діяльності. Виходячи з наведеного, представник ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА» категорично заперечує проти задоволення клопотання прокурора про арешт майна.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання прокурора про арешт майна.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Харкова від 03 лютого 2023 року Наданий дозвіл на проведення обшуку за місцем здійснення господарської діяльності ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА», директором якого є ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 у нежитлових приміщеннях першого поверху №№ 2-1-:-2-7 в літ. «А-5» загальною площею 100, 4 кв.м, які на праві приватної власності належать ТОВАРИСТВУ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА, з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення вказаного кримінального правопорушення, відшукання та вилучення майна та документації, які містять відомості щодо взаємовідносин (співпраці) КНП «МКБЛ№25 ХМР» та ТОВ «Адванс форс», ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА», ФОП ОСОБА_6 , а також іншими комерційними організаціями, які мали взаємовідносини з ТОВ «Адванс форс» та КНП «МКБЛ№25 ХМР» в тому числі по договорам: №№ ПР-4 від 17.09.2022; ПР-3 від 25.07.2022; КР-3 від 25.07.2022, а саме: журналів технічного, авторського нагляду та журналів загальних робіт по укладеним договорам, тендерної документації, документів щодо укладених договорів/угод (договорів закупівлі, договорів поставок, договорів оренди, договорів відповідального зберігання, додаткові угоди до них, специфікації); документів, які підтверджують придбання та транспортування придбаного товару (рахунків, видаткових накладних, податкових накладних, актів виконаних робіт, товарно-транспортних накладних, довіреностей на отримання товарно - матеріальних цінностей тощо); документів щодо розрахунків за отриманий товар (платіжних доручень, банківських виписок, видаткових касових ордерів, квитанцій прибуткових касових ордерів, тощо); документів, які підтверджують зберігання товару (договорів матеріальної відповідальності, прибуткових ордерів (типова форма № М-4), інвентаризаційних описів товарно матеріальних цінностей, матеріальних звітів); відомостей щодо дебіторської або кредиторської заборгованості і актів звірок взаєморозрахунків; даних синтетичного та аналітичного обліків бухгалтерського обліку, в яких відображені взаємовідносини (обігово сальдових відомостей, аналізів рахунків та інших даних), даних бухгалтерського та податкового обліку, які підтверджують включення до складу собівартості, адміністративних витрат, витрат на збут, інших витрат вартості операцій з вищевказаним суб`єктом господарської діяльності товарів, включення до складу податкового кредиту сум податку на додану вартість з вартості операцій з постачальником товару, та інших документів, які свідчать про протиправну діяльність з боку вказаних осіб; чорнових записів, які використовувались в ході злочинної діяльності та містять інформацію про обставини вчинення вказаного кримінального правопорушення чи можуть бути доказами його вчинення; комп`ютерної техніки, на якій виготовлялась вказана документація; флеш накопичувачів електронних даних, на яких міститься вказана документація чи електронні ключі доступу до системи клієнт-банк та подання електронної звітності в електронній формі; мобільних телефонів, які містять можливу переписку із особами, задіяними у заволодіння бюджетними грошовими коштами, грошових коштів здобутих злочинним шляхом, та інших предметів та документів, які можуть мати значення для проведення досудового розслідування, свідчити про причетність вищевказаних службових осіб до вчинення зазначеного кримінального правопорушення та можуть бути доказами у кримінальному провадженні.
03 лютого 2023 року засобами поштового зв`язку прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до Київського районного суду з клопотанням про арешт вказаного майна, яке надійшло до суду 13 лютого 2023 року.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 14 лютого 2022 року клопотання про арешт вищезазначеного майна повернуто прокурору та встановлено строк для усунення недоліків 72 години.
20 лютого 2022 року о 16 годині 30 прокурором під розписку отримано вказану ухвалу про повернення клопотання про арешт майна для усунення недоліків.
Із цим клопотанням прокурор звернувся до суду 21 лютого 2022 року.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч.2 ст.168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.
Так, прокурором не доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна з підстав можливості його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що зазначене в клопотанні майно, на яке прокурор просить накласти арешт, було вилучене 03 лютого 2023 року під час проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді за місцем здійснення господарської діяльності ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА» та належить на праві власності ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА», надані прокурором матеріали не містять жодних відомостей та доказів будь-якої участі ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА» у відносинах між КНП «МКБЛ№25 ХМР» та ТОВ «Адванс форс»,ФОП ОСОБА_6 , зокрема по договорам: №№ ПР-4 від 17.09.2022; ПР-3 від 25.07.2022; КР-3 від 25.07.2022. Відсутні будь-які відомості щодо участі ОСОБА_4 саме як директора ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА», та здійснення ним дій від імені зазначеного підприємства.
Прокурором не доведено, що вилучене під час проведення обшуку майно містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення. Слідчим не доведено неможливості отримання інформації із зазначеного системного блоку без його вилучення та арешту.
Згідно зі ст.8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.
У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.
Слідчий суддя вважає у даному випадку накладення арешту на вилучений під час обшуку системний блок, який вочевидь містить інформацію необхідну для здійснення господарської діяльності ТОВ «ТЕХНАГЛЯД-БЕЗПЕКА», неспіврозмірним обмеженням права власності завданням кримінального провадження, та погоджується з доводами представника володільця майна, що накладення арешту на майно буде мати наслідком перешкоджанню здійснення підприємством господарської діяльності.
Керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1