УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09.11.2022 Справа №607/15905/22

Номер провадження: 1-кс/607/5035/2022
Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного, адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Тернополі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Тернопільської окружної прокуратури ОСОБА_3 , під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000144 від 11 грудня 2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358, ч. 1 ст. 365-2, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 362 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: м. Вінниця, українця, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, має на утриманні двоє неповнолітніх дітей, працює заступником директора ТОВ «ЮЗС «Альянс», проживає та зареєстрований у АДРЕСА_1 , не депутата, не адвоката, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України,

В С Т А Н О В И В :
Старший слідчий СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Тернопільської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області в рамках кримінального провадження № 0000144 від 11 грудня 2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358, ч. 1 ст. 3652, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 362 КК України, із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо ОСОБА_4 .
Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Тернопільській області поводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000144 від 11 грудня 2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358, ч. 1 ст. 3652, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 362 КК України

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений період часу, однак не пізніше березня 2018 року, ОСОБА_4 отримав доступ до інформації щодо наявності на території СМ «Окружний», с. Агрономічне Вінницького району Вінницької області, земельної ділянки із кадастровим номером :01:009:0236, що належала ОСОБА_7 на підставі державного акту від 14 липня 2008 року серія ЯЖ № 750575, які видавався до січня 2013 року і не був внесений до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

За вказаних обставин у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на заволодіння вказаною земельною ділянкою шляхом обману із використанням завідомо підроблених документів.

З метою реалізації свого злочинного умислу ОСОБА_4 залучив ОСОБА_8 і ОСОБА_9 та розподілив ролі між усіма, відповідно до яких ОСОБА_9 мав надати ОСОБА_4 оригінал паспорта громадянина України, довідку про присвоєння ідентифікаційного номера та довіреність на продаж земельної ділянки для подальшої реєстрації та реалізації земельної ділянки із кадастровим номером :01:009:0236.

Після чого, ОСОБА_4 , використовуючи надану ОСОБА_9 довіреність, мав подати відповідні заяви із заздалегідь підробленим документом, а саме підробленим державним актом серії ЯЖ № 750575 на право власності на земельну ділянку із кадастровим номером :01:009:0236, яка нібито належить ОСОБА_9 , до Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області для проведення державної реєстрації права власності на вказану земельну ділянку за ОСОБА_9 .

Далі, ОСОБА_8 , перебуваючи на посаді державного реєстратора Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області, на підставі отриманих заздалегідь підроблених документів мав зареєструвати за ОСОБА_9 право власності на земельну ділянку із кадастровим номером :01:009:0236 та сформувати відповідну електронну реєстраційну справу.

На завершальному етапі ОСОБА_4 мав підшукати покупців на земельну ділянку, після чого ОСОБА_9 мав реалізувати вказану земельну ділянку третій особі. В свою чергу ОСОБА_8 у разі необхідності мав усувати перешкоди у реалізації земельної ділянки шляхом внесення відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Реалізуючи спільний злочинний умисел, ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що земельна ділянка із кадастровим номером :01:009:0236 не належить ОСОБА_9 на праві власності, з метою заволодіння зазначеною ділянкою шляхом обману, з корисливих мотивів, отримав за невстановлених на даний час досудовим розслідуванням обставин, однак не пізніше 02 березня 2018 року, завідомо підроблений державний акт серії ЯЖ № 750575, виданий на ОСОБА_9 на право власності на земельну ділянку із кадастровим номером :01:009:0236, відомості у якому в частині власника не відповідали дійсності, а також від ОСОБА_9 оригінал його паспорта громадянина України НОМЕР_1 , довідку про присвоєння ОСОБА_9 ідентифікаційного номера та довіреність на продаж земельної ділянки від 02 березня 2018 року № 46842518.

Далі, ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що земельна ділянка із кадастровим номером :01:009:0236 не належить ОСОБА_9 на праві власності, з метою заволодіння зазначеною земельною ділянкою шляхом обману, з корисливих мотивів, маючи заздалегідь підроблений державний акт серії ЯЖ № 750575, виданий на ОСОБА_9 на право власності на земельну ділянку із кадастровим номером :01:009:0236, використовуючи надану ОСОБА_9 довіреність, звернувся 13 квітня 2018 року із заявою від імені ОСОБА_9 та завідомо підробленим державним актом серії ЯЖ № 750575 до державного реєстратора Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області, що за адресою: Вінницька область, Вінницький район, смт Стрижавка, вул. 40річчя Перемоги, 7, для здійснення державної реєстрації права власності на земельну ділянку із кадастровим номером :01:009:0236.

В свою чергу, ОСОБА_8 , обіймаючи посаду державного реєстратора Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області, усвідомлюючи, що земельна ділянка із кадастровим номером :01:009:0236 не належить ОСОБА_9 на праві власності, з метою отримання неправомірної вигоди для ОСОБА_4 та усунення перешкод у заволодінні ним шляхом обману земельною ділянкою із кадастровим номером :01:009:0236, 13 квітня 2018 року прийняв від ОСОБА_4 пакет документів, в тому числі завідомо підроблений для ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_8 державний акт серії ЯЖ № 750575, для здійснення реєстрації права власності на земельну ділянку із кадастровим номером :01:009:0236 за ОСОБА_9 , після чого відсканував їх та долучив до електронних реєстраційних справ вищевказаної особи.

У подальшому, державний реєстратор Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області ОСОБА_8 , зловживаючи своїм службовим становищем та маючи доступ до автоматизованої системи «Державний реєстр речових прав на нерухоме майно», з метою отримання неправомірної вигоди для ОСОБА_4 та усунення перешкод у заволодінні ним шляхом обману земельною ділянкою із кадастровим номером :01:009:0236, діючи з корисливих мотивів, перебуваючи у службовому приміщенні Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області за адресою: Вінницька область, Вінницький район, смт Стрижавка, вул. 40річчя Перемоги, 7, всупереч ч. 3 ст. 10, ст. ст. 19, 34 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01 липня 2004 року № 1952IV (із змінами) та п.п. 101, 12, 53 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 (із змінами), використовуючи ключ реєстратора від автоматизованої системи «Державний реєстр речових прав на нерухоме майно», який ведеться Міністерством юстиції України, несанкціоновано змінив інформацію, яка оброблюється в зазначеній автоматизованій системі, а саме: 13 квітня 2018 року, о 12 годині 02 хвилини, вчинив дії з реєстрації права власності за ОСОБА_9 на об`єкт нерухомого майна земельної ділянки із кадастровим номером :01:009:0236 загальною площею 0,09 га.

Таким чином, ОСОБА_4 за попередньою змовою із ОСОБА_8 та ОСОБА_9 заволодів шляхом обману земельною ділянкою із кадастровим номером :01:009:0236, вартістю 845442 гривні, яка належала ОСОБА_7 , що відповідно до примітки до ст. 185 КК України є особливо великим розміром, якою в подальшому розпорядилися на власний розсуд, а саме 27 червня 2018 року продав її ОСОБА_10 .

Крім цього, досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений період часу, однак не пізніше березня 2018 року, у ОСОБА_4 та ОСОБА_9 за пособництва ОСОБА_8 виник злочинний умисел, направлений на вчинення за попередньою змовою групою осіб правочину із майном, одержаним внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, а саме земельною ділянкою із кадастровим номером :01:009:0236.

Реалізуючи свій злочинний умисел, у період часу з 16 березня 2018 року по 27 червня 2018 року ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що земельна ділянка із кадастровим номером :01:009:0236 одержана внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, підшукав покупця на вказану земельну ділянку з метою її продажу.

У подальшому, ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , продовжуючи свої злочинні дії, усвідомлюючи, що земельна ділянка із кадастровим номером :01:009:0236 одержана внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, з корисливих мотивів, з метою отримання коштів від правочину із майном, одержаним внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, 27 червня 2018 року зустрілися із ОСОБА_10 , який не був обізнаний про злочинний умисел ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , у приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу ОСОБА_11 за адресою: АДРЕСА_2 , де запевнили його, що ОСОБА_9 є законним власником вказаної земельної ділянки.

Водночас, враховуючи, що у ОСОБА_9 був відсутній державний акт на право власності на земельну із кадастровим номером :01:009:0236, нотаріус Вінницького міського нотаріального округу ОСОБА_11 , яка не була обізнана про злочинний умисел ОСОБА_4 та ОСОБА_9 повідомила, що не може провести державну реєстрацію договору купівліпродажу зазначеної земельної ділянки без оригіналу державного акту серії ЯЖ № 750575 або запису у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про його втрату.

З метою забезпечення виконання спільного злочинного плану, ОСОБА_4 зателефонував ОСОБА_8 та попросив внести зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно в частині втрати державного акту серії ЯЖ № 750575 на право власності на земельну із кадастровим номером :01:009:0236.

В свою чергу, державний реєстратор Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області ОСОБА_8 , маючи доступ до автоматизованої системи «Державний реєстр речових прав на нерухоме майно», з метою усунення перешкод у вчиненні правочину із земельною ділянкою, одержаною внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, перебуваючи у службовому приміщенні Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області за адресою: Вінницька область, Вінницький район, смт Стрижавка, вул. 40річчя Перемоги, 7, 27 червня 2018 року, о 10 годині 26 хвилини, всупереч ч. 3 ст. 10, ст. ст. 19, 34 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01 липня 2004 року № 1952IV (із змінами) та п. п. 101, 12, 53 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 (із змінами), використовуючи ключ реєстратора від системи «Державний реєстр речових прав на нерухоме майно», який ведеться Міністерством юстиції України, повторно несанкціоновано змінив інформацію, яка оброблюється в зазначений автоматизованій системі, а саме: змінив у розділі «Підстава для державної реєстрації» Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо земельної ділянки із кадастровим номером :01:009:0236 запис «державний акт на право власності на земельну ділянку, серія та номер: ЯЖ750575, виданий 14 липня 2008 року, видавник: Вінницька районна державна адміністрація Вінницької області», доповнивши записом «державний акт на право власності на земельну ділянку втрачений».

Завершуючи свої злочинні дії, спрямовані на вчинення за попередньою змовою групою осіб правочину із майном, одержаним внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, після внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про втрату оригіналу державного акту на право власності на земельну ділянку із кадастровим номером :01:009:0236, 27 червня 2018 року, ОСОБА_9 , перебуваючи у приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу ОСОБА_11 за адресою: АДРЕСА_2 , усвідомлюючи, що вищезгадана земельна ділянка одержана внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, уклав та підписав договір серії ННВ № 803203 про продаж ОСОБА_10 вказаної земельної ділянки за 20 000 грн.

09 листопада 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах, а також у вчиненні правочину з майном, одержаним внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України.

Достатніми підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення є зібрані у кримінальному провадженні докази, а саме:

висновок експерта за результатами проведеної судової оціночноземельної експертизи за № 7598/7599/2021 від 29 липня 2021 року;

висновок експерта судової почеркознавчої експертизи за № СЕ19/12022/7107ПЧ від 11 серпня 2022 року, яка підтвердила рукописний підпис ОСОБА_9 в графі «Продавець» в договорі купівліпродажу земельної ділянки;

висновок експерта за результатами проведення судовопочеркознавчої та судовотехнічної експертизи документів за № 713/716/2222 від 12 жовтня 2022 року, згідно якої документально підтверджено рукописний підпис виконавця ОСОБА_9 в довіреності;

висновок експерта за результатами проведення судовопочеркознавчої та судовотехнічної експертизи документів за № 830/831/2222 від 19 жовтня 2022 року, якою документально спростовано виконання рукописного підпису від імені ОСОБА_12 в угоді про завдаток;

протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 від 12 травня 2021 року щодо обставин вчинення вказаного злочину;

протокол впізнання від 09 вересня 2022 року, в якому ОСОБА_10 упізнав ОСОБА_13 , який підшукував йому для купівлі земельну ділянку, яка перебувала у власності ОСОБА_7

протокол впізнання від 09 вересня 2022 року, в якому ОСОБА_10 упізнав ОСОБА_14 , який підшукував йому для купівлі земельну ділянку, яка перебувала у власності ОСОБА_7

протокол впізнання від 09 вересня 2022 року, в якому ОСОБА_15 упізнала ОСОБА_14 , який підшукував її чоловікові ОСОБА_10 для купівлі земельну ділянку, яка перебувала у власності ОСОБА_7

протокол впізнання від 09 вересня 2022 року, в якому ОСОБА_15 упізнала ОСОБА_13 , який підшукував її чоловікові ОСОБА_10 для купівлі земельну ділянку, яка перебувала у власності ОСОБА_7

протокол впізнання від 19 вересня 2022 року, в якому ОСОБА_9 упізнав ОСОБА_14 , який супроводжував його до нотаріуса для продажу ОСОБА_10 земельної ділянки, яка перебувала у власності ОСОБА_7

протокол впізнання від 19 вересня 2022 року, в якому ОСОБА_9 упізнав ОСОБА_4 , який супроводжував його до нотаріуса для продажу ОСОБА_10 земельної ділянки, яка перебувала у власності ОСОБА_7

протокол впізнання від 20 жовтня 2022 року, в якому ОСОБА_10 упізнав ОСОБА_4 , який був присутній в нотаріуса в момент продажу ОСОБА_16 земельної ділянки, яка перебувала у власності ОСОБА_7

протокол допиту свідка ОСОБА_15 від 18 жовтня 2021 року з приводу купівлі земельної ділянки, яка перебувала у власності ОСОБА_7

протокол допиту свідка ОСОБА_17 від 20 травня 2021 року з приводу наявної інформації щодо земельної ділянки в кадастровій карті.

протокол допиту свідка ОСОБА_18 від 17 травня 2021 року з приводу наявної інформації щодо земельної ділянки в кадастровій карті.

протокол тимчасового доступу до архівного відділу Вінницької РВА від 21 червня 2022 року, в ході якого проведено виїмку реєстру розпоряджень «Про затвердження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність громадян для ведення садівництва на території Агрономічної сільської ради, за межами населеного пункту»;

інші матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); 2) незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України); 3) знищити, сховати чи спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України).

З огляду на вказане слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому еквіваленті складає 227 000 тисяч гривень із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_15 , ОСОБА_19 ; здати на зберігання органу досудового розслідування паспорт громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, які дають можливість виїзду за кордон.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала з мотивів, у ньому наведених та просила його задовольнити.
Захисник підозрюваного, адвокат ОСОБА_5 щодо задоволення клопотання заперечив частково щодо розміру застави, просив визначити заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян.
Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.
Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно ст. 2 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).
Слідчим суддею встановлено, що слідчою групою у складі слідчих СУ ГУНП в Тернопільській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000144 від 11 грудня 2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358, ч. 1 ст. 3652, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 362 КК України.
09 листопада 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України.
На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України. Зокрема такими є: протоколи впізнання від 09 вересня 2022 року; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 12 травня 2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_15 від 18 жовтня 2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_17 від 20 травня 2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_18 від 17 травня 2021 року; висновок експерта за результатами проведеної судової оціночноземельної експертизи № 7598/7599/2021 від 29 липня 2021 року; висновок експерта судової почеркознавчої експертизи № СЕ19/12022/7107ПЧ від 11 серпня 2022 року; висновок експерта за результатами проведення судовопочеркознавчої та судовотехнічної експертизи документів № 713/716/2222 від 12 жовтня 2022 року; висновок експерта за результатами проведення судовопочеркознавчої та судовотехнічної експертизи документів № 830/831/2222 від 19 жовтня 2022 року; протокол тимчасового доступу до архівного відділу Вінницької РВА від 21 червня 2022 року.
Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані слідчий суддя доходить висновку про обґрунтованість підозри та причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України.
При цьому слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.
Також за результатами розгляду клопотання, слідчий суддя вважає, що оглянутими матеріалами та прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків:
переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Такий висновок ґрунтується на тяжкості злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 та за вчинення тяжчого із яких передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна. На думку слідчого судді, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, адже суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування;
незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, при оцінці якого слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від цих осіб, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом;
знищити, сховати чи спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення доводиться тим, що органом досудового розслідування не з`ясовано місцезнаходження та не вилучено оригінал підробленого державного акту про право власності на земельну ділянку на ім`я ОСОБА_9 , який має важливе значення для встановлення обставин кримінального провадження, а тому підозрюваний ОСОБА_4 може його знищити, сховати або будьяким чином спотворити, щоб приховати свою злочинну діяльність та перешкодити встановленню об`єктивної істини по справі.

За таких обставин, під час розгляду клопотання сторона обвинувачення довела існування ризиків, передбачених пунктами 1 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Водночас, слідчий суддя звертає увагу на те, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Щодо можливості застосування більш м`яких запобіжних заходів, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшла до наступних висновків.
Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу (ч. 1 ст. 182 КПК України).
Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з заставою, є: особисте зобов`язання та особиста порука.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, на будьякій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного (ст. 178 КПК України).

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209, а також наявність ризиків, слідчий суддя дійшла до переконання про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж застава.

Тому слідчий суддя робить висновок про необхідність застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави. На даному етапі кримінального провадження запобіжний захід у вигляді застави буде доцільним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та зможе запобігти доведеним ризикам.

Щодо розміру застави.

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

У клопотанні слідчий просить визначити заставу у розмірі 140 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 243 880 гривень, обґрунтовуючи такий розмір тяжкістю кримінального правопорушення, даними про особу підозрюваного, розміром спричинених потерпілому матеріальних збитків.

У судовому засіданні прокурор пояснила, що такий розмір застави слідчим обраховано, виходячи із розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлений Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» станом на січень 2021 року, тобто 2 270 грн, що слідчий суддя вважає помилковим.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20 листопада 2010 року ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.

При визначенні розміру застави, слідчий суддя застосовує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлений Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» станом на дату постановлення ухвали, тобто 2 600 грн.

На думку слідчого судді внесення застави у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 260 000 грн, з урахуванням майнового стану підозрюваного та обставин вчинення кримінального правопорушення, не порушує принцип пропорційності, не є явно непомірною для нього. Проте вона є значною та, на думку слідчого судді, цілком здатною забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконанням покладених на нього процесуальних обов`язків.

Водночас, слідчий суддя враховує, що метою застави має бути забезпечення процесуальних обов`язків і попередження ризиків, а не штрафна чи каральна функція, що вплине не тільки на підозрюваного, але і на життя членів його родини.

Зважаючи на встановлені у судовому засіданні ризики, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного, у разі внесення ним застави, обов`язки, що визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких доведена прокурором у судовому засіданні, а саме: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає та зареєстрований без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_15 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_11 , ОСОБА_21 та потерпілою ОСОБА_7 ; здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, які дають можливість виїзду за кордон.

Враховуючи вимоги ч. 7 ст. 194, п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України, наявні підстави для визначення строку дії обов`язків, які будуть покладені на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави, до 09 січня 2023 року, тобто в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 179, 193, 194, 196, 205, 206, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Тернопільської окружної прокуратури ОСОБА_3 , під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000144 від 11 грудня 2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358, ч. 1 ст. 365-2, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 362 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 260 000 (двісті шістдесят тисяч) гривень для внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА України у Тернопільській області (Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26198838; Отримувач: ТУ ДСАУ у Тернопільській області; Банк отримувача: ДКСУ, м. Київ; номер рахунку (IBAN): UA0003454; призначення платежу застава за « ОСОБА_4 » у кримінальному провадженні № 0000144 за ухвалою слідчого судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 09 листопада 2022 року.

Підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає та зареєстрований без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_15 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_11 , ОСОБА_21 та потерпілою ОСОБА_7 ;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, які дають можливість виїзду за кордон.
Строк дії ухвали та покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків визначити до 23 год. 59 хв. 09 січня 2023 року.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 14 листопада 2022 року о 08 год. 50 хв.

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду
Тернопільської області ОСОБА_1