Справа № 699/318/23
Номер провадження № 1-кс/699/97/23
УХВАЛА

про відмову у задоволенні скарги

31.03.2023 м. Корсунь-Шевченківський

Слідчий суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області

стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

УСТАНОВИВ:

28.03.2023 до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області порядку ст. 303 КПК України найшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зі скарги вбачається, що ОСОБА_3 є депутатом Корсунь-Шевченківської міської ради восьмого скликання. 28.02.2023 під час пленарного засідання 42-ї позачергової сесії Корсунь-Шевченківської міської ради восьмого скликання йому стало відомо про можливе вчинення кримінального правопорушення директором КП «ТРО «На хвилі Корсуня» ОСОБА_4 . Тому він подав першому заступнику керівника Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_5 та начальнику Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_6 депутатське звернення, у якому вказав конкретну особу, яка вчинила кримінальне правопорушення, з попередньою кваліфікацію кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 175 КК України.

Однак 23.03.2023 від начальника відділення поліції №1 Черкаського районного управління поліції ОСОБА_7 він отримав відповідь (від 23.03.2023 вих№3325/57/01-2023) на його депутатське звернення від 14.03.2023, зареєстроване поліцією не як заява про вчинення кримінального правопорушення, а як заява згідно з Законом України «Про звернення громадян».

За змістом прохальної частини скарги ОСОБА_3 просить:

- визнати бездіяльність службових осіб ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей, викладених у депутатському зверненні депутата Корсунь-Шевченківської міської ради восьмого скликання ОСОБА_3 від 14.03.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, незаконною;

- зобов`язати службових осіб ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинене кримінальне правопорушення, про що вказано у депутатському зверненні депутата Корсунь-Шевченківської міської ради восьмого скликання ОСОБА_3 від 14.03.2023, та надати ОСОБА_3 , як заявнику, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 28.03.2023 указану скаргу передано на розгляд слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 .

Ухвалою від 28.03.2023 відкрито провадження з розгляду даної скарги, її розгляд призначено на 31.03.2023 та зобов`язано начальника ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області надати суду до початку судового засідання всі наявні документи, які стосуються зазначеної скарги (за депутатським зверненням від 14.03.2023 зареєстрованим у журналі ЄО 22.03.2023 за № 1217).

У встановлений слідчим суддею строк відділення поліції надало наявні документи.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

У судове засідання були викликані скаржник та представник відділення поліції, проте останній до суду не з`явився.

ОСОБА_3 у судовому засіданні скаргу підтримав, зазначив, що директорка КП «ТРО «На хвилі Корсуня» здійснює діяльність таким чином, що ця діяльність є збитковою. Тривалий час, а саме з 2020 року в КП наявна заборгованість з заробітної плати. Працівники піддаються тиску та бояться втратити роботу у разі самостійного звернення з заявами про порушення їх прав щодо невиплати заробітної плати. Крім того, директорка КП «ТРО «На хвилі Корсуня» веде інші напрямки роботи з порушенням законодавства (КП не має укладеного договору оренди за місцем розташування, неналежним чином здійснюється оплата за комунальні послуги тощо). Діяльність директорки ОСОБА_4 призвели до того, що підприємство є збитковим, має заборгованості не тільки з виплати заробітної плати. Скаржник вказав, що працівники правоохоронного органу порушили передбачену законом процедуру, здійснивши попередню перевірку за його зверненням до реєстрації кримінального провадження. На думку депутата ОСОБА_3 висновки щодо наявності чи відсутності у діях ОСОБА_4 складу кримінального правопорушення мали були зроблені виключно після реєстрації кримінального провадження за цим фактом в ЄРДР. При цьому скаржник посилався на лист ВСС України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17, у якому роз`яснюється необхідність здійснення саме такої процедури розгляду звернень щодо можливого вчинення кримінальних правопорушень.

Перевіривши надані матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного.

З матеріалів справи вбачається та підтверджено ОСОБА_3 у судовому засіданні, що він як депутат місцевої ради звертався до першого заступника керівника Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_8 та до начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_6 з депутатським зверненням (від 14.03.2023 № 2-14/03/2023).

Відповідно до ч. 2 ст. 11 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» при здійсненні депутатських повноважень депутат місцевої ради має право на депутатське звернення, депутатський запит, депутатське запитання.

Положеннями ст. 13 вказаного закону передбачено, що депутатське звернення - викладена в письмовій формі вимога депутата місцевої ради з питань, пов`язаних з його депутатською діяльністю, до місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб, а також керівників правоохоронних та контролюючих органів, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності, розташованих на території відповідної ради, здійснити певні дії, вжити заходів чи дати офіційне роз`яснення з питань, віднесених до їх компетенції.

Місцеві органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування та їх посадові особи, а також керівники правоохоронних та контролюючих органів, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності, розташованих на території відповідної ради, до яких звернувся депутат місцевої ради, зобов`язані у десятиденний строк розглянути порушене ним питання та надати йому відповідь, а в разі необхідності додаткового вивчення чи перевірки дати йому відповідь не пізніш як у місячний строк.

Якщо депутатське звернення з об`єктивних причин не може бути розглянуто у встановлений строк, депутату місцевої ради зобов`язані письмово повідомити про це з обґрунтуванням мотивів необхідності продовження строку розгляду.

Депутат місцевої ради може взяти участь у розгляді свого звернення, про що місцеві органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності, розташованих на території відповідної ради, повинні йому повідомити завчасно, але не пізніш як за п`ять календарних днів.

Якщо депутат місцевої ради не задоволений результатами розгляду свого звернення або якщо місцеві органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності, розташованих на території відповідної ради, ухиляються від вирішення порушеного у зверненні питання у встановлений строк, він має право внести депутатський запит відповідно до ст. 22 цього Закону.

Згідно з положеннями ст. 15 вказаного вище закону депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу у разі виявлення порушення прав та законних інтересів громадян або інших порушень законності має право вимагати припинення порушень, а в необхідних випадках звернутися до відповідних місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб, а також до правоохоронних і контролюючих органів та їх керівників з вимогою вжити заходів щодо припинення порушень законності.

У разі виявлення порушення законності депутат місцевої ради має право на депутатське звернення до керівників відповідних правоохоронних чи контролюючих органів.

Місцеві органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, об`єднання громадян, керівники підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, до яких звернувся депутат місцевої ради, зобов`язані негайно вжити заходів до усунення порушення, а в разі необхідності - до притягнення винних до відповідальності з наступним інформуванням про це депутата місцевої ради.

У разі невжиття відповідних заходів посадові особи місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та керівники правоохоронних і контролюючих органів, до яких звернувся депутат місцевої ради, несуть адміністративну або кримінальну відповідальність, встановлену законом.

З урахуванням указаного заступник начальника ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області начальник слідчого відділення ОСОБА_9 , розглянувши депутатське звернення ОСОБА_3 від 14.03.2023, яке надійшло до відділення поліції № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області з Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури 22.03.2023 та зареєстроване у журналі єдиного обліку за № 1217 від 22.03.2023, через відсутність даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення, 23.03.2023 направив це звернення начальнику відділення поліції для розгляду згідно з Законом України «Про звернення громадян» або КУпАП.

У зв`язку з необхідністю опитати директора та працівників КП «ТРО «На хвилі Корсуня» відділення поліції листом від 23.03.2023 № 3325/57/01-2023 повідомило ОСОБА_3 , що розглянути його звернення у визначений Законом України «Про статус народного депутата» десятиденний строк не надається можливим.

У результаті опитування директора КП «ТРО «На хвилі Корсуня» ОСОБА_4 працівниками поліції було встановлено, що 03.03.2023 на електронну пошту КП надійшло депутатське звернення ОСОБА_3 з проханням надати інформацію про те, за який період виникла заборгованість з виплати заробітної плати працівникам комунального підприємства та в якому розмірі, та чи сплачено за період заборгованості з виплати зарплати працівникам податки, збори та інші обов`язкові платежі, чи по сплаті податків також є заборгованість. 14.03.2023 депутату було надано відповідь, за змістом якої на підприємстві відсутній секретар, юрист, бухгалтер працює за сумісництвом, а інтенсивність професійного навантаження директора не дає можливість підготувати відповідь у передбачений Законом України «Про статус депутатів місцевих рад» десятиденний строк, тому відповідь буде надана у місячний строк. При цьому опитана директорка підтвердила факт наявності заборгованості з виплати заробітної плати працівникам комунального підприємства. Зазначила, що на даний час здійснюється виплата заробітної плати за вересень 2022 року. Також директорка пояснила, що у КП «ТРО «На хвилі Корсуня» усього працює за штатом 6 працівників. У зв`язку з введенням на території України воєнного стану, який є форс-мажорною обставиною (обставиною непереборної сили), колектив працює з розумінням ситуації у державі та розумінням складного фінансового стану редакції, а директорка намагається максимально залучати кошти з різних джерел для збереження колективу, його фінансової підтримки та виплати заробітної плати, а також для збереження КП «ТРО «На хвилі Корсуня», як важливого місцевого мовника - частини системи оповіщення. Заробітна плата колективу редакції та податкові зобов`язання комунального підприємства виплачуються з наявних фінансових надходжень, які КП заробляє за рахунок надання інформаційних послуг.

ОСОБА_4 наголошує на тому, що заборгованість виникла не безпідставно, а через наявність обставини непереборної сили. Умисних дій на виникнення заборгованості з заробітної плати директоркою не вчинялося. Нецільового використання коштів не допускалося. Навпаки, директорка вживає усіх можливих заходів, спрямованих на вирішення фінансової ситуації.

Працівники підприємства ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 листом від 27.03.2023 звернулися до начальника відділення поліції, зазначивши, що з розумінням ставляться до своєї роботи у важкий період в державі під час війни та добровільно погодилися на роботу в КП «ТРО «На хвилі Корсуня» у період форс-мажорних обставин. Вказали, що директор ОСОБА_4 здійснює заходи для залучення коштів на виплату заробітної плати. По мірі надходження коштів виплачує її частинами і працівники не мають з цього приводу претензій до неї, адже повністю ознайомлені з важким матеріальним становищем підприємства, бо діяльність ведеться відкрито і прозоро. Крім того, власну матеріальну допомогу, яку директор отримувала від НСЖУ та міжнародних організацій вона розділила з колективом. Тому з урахуванням указаного працівники підприємства просили не притягувати ОСОБА_4 до відповідальності.

Матеріали справи містять доданий скаржником розроблений директоркою КП «ТРО «На хвилі Корсуня» ОСОБА_4 проєкт рішення сорок другої позачергової сесії 8 скликання Корсунь-Шевченківської міської ради «Про внесення змін до рішення Корсунь-Шевченківської міської ради від 18.02.2022 № 26-44/VІІІ «Про затвердження програми фінансової підтримки Комунального підприємства «Телерадіоорганізація «На хвилі Корсуня» Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області на 2022-2024 роки» у п. 2 пояснювальної записки вказано, що у програмі передбачаються кошти на покриття заборгованості із зарплати за 2022 рік працівникам КП «ТРО «На хвилі Корсуня» у розмірі 300 тис. грн.

У судовому засіданні ОСОБА_3 повідомив, що даний проєкт депутатським корпусом не був підтриманий.

Положеннями ч. 1 ст. 175 КК України передбачено відповідальність за безпідставну невиплату заробітної плати, стипендії, пенсії чи іншої установленої законом виплати громадянам більш як за один місяць, вчинену умисно керівником підприємства, установи або організації незалежно від форми власності чи громадянином - суб`єктом підприємницької діяльності.

Об`єктом кримінального правопорушення є конституційне право на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом, і на своєчасне її отримання, а також право на соціальний захист, у т.ч. право на отримання пенсій та інших видів соціальних виплат.

Об`єктивні сторона складу цього кримінального правопорушення виражається у безпідставній невиплаті заробітної плати, стипендії, пенсії чи іншої установленої законом виплати громадянам більше ніж за один місяць.

Під невиплатою заробітної плати, стипендії, пенсії чи іншої установленої законом виплати слід розуміти неповну або несвоєчасну виплату громадянам зазначених виплат. Така невиплата утворює склад злочину, передбаченого ст. 175, якщо вона: 1) є безпідстаною; 2) має місце протягом певного строку (більше ніж за один місяць).

Безпідставною зазначена невиплата вважатиметься тоді, коли вона має місце, незважаючи на наявність законних підстав для виплати заробітної плати, стипендії, пенсії чи іншої установленої законом виплати громадянам. Не буде складу цього кримінального правопорушення, якщо зазначені виплати не здійснюються на законних підставах (наприклад, несплата частини заробітної плати в результаті відрахування з неї для покриття заборгованості працівника підприємству, установі, організації, на якому він працює) або їх невиплата зумовлена об`єктивними причинами (наприклад, неповним бюджетним фінансуванням, відсутністю необхідних для виплат коштів на рахунках підприємства, установи, організації).

Суб`єктивна сторона характеризується лише умисною формою вини.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» якого, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положеннями ч. 1 ст. 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження.

Зокрема, у вказаному порядку може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, яка містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

У скарзі ОСОБА_3 посилається на приписи листа ВСС України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17, у якому вказано, що обов`язок слідчого, прокурора внесення відомостей до ЄРДР не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу кримінального правопорушення.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу на наступне.

Відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

При цьому жодна норма жодного закону не встановлює обов`язку судів враховувати правові позиції Верховного Суду України, а тим більше приписи листів ВСС України з розгляду цивільних і кримінальних справ, які не є джерелами права.

Виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Приписи ст.ст. 214, 303 КПК України свідчать про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2019 в справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а тому, у розрізі такої думки Великої Палати Верховного Суду, слідчий суддя повинен з`ясувати наведені обставини судом касаційної інстанції, як такі, що підлягають установленню, у обсязі наявних та поданих до суду доказів на час розгляду скарги.

Оцінивши обставини справи, слідчий суддя дійшов висновку, що заява ОСОБА_3 не містить відомостей, які б вказували на те, що директорка КП «ТРО «На хвилях Корсуня» ОСОБА_4 безпідставно не виплачує заробітну плату. Свідчення членів колективу та наявність розробленого директоркою проєкту рішення Корсунь-Шевченківської міської ради «Про внесення змін до рішення Корсунь-Шевченківської міської ради від 18.02.2022 № 26-44/VІІІ «Про затвердження програми фінансової підтримки Комунального підприємства «Телерадіоорганізація «На хвилі Корсуня» Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області на 2022-2024 роки» свідчить про вчинення нею дій, направлених на те, щоб віднайти фінансові ресурси для погашення заборгованості.

Крім того, матеріали перевірки не містять доказів того, що така заборгованість виникла від умисних дій ОСОБА_4 , а члени трудового колективу такий умисел заперечують.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги.

Керуючись ст.ст. 38, 303-307, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, установленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено 31.03.2023, у судовому засіданні на підставі ч. 15 ст. 615 КПК України проголошено резолютивну частину ухвали.

Повний текст копії ухвали після її проголошення невідкладно вручити скаржнику та направити Відділенню поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області.

Слідчий суддя ОСОБА_1