Справа № 147/1270/22
Провадження № 1-кп/147/116/22
У Х В А Л А
про призначення судового розгляду
08 грудня 2022 року смт Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
із секретарем ОСОБА_2 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4
потерпілих: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції з Державною установою «Вінницька установа виконання покарань №1» в залі суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000118 від 06.10.2022, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,
в с т а н о в и в :
02 грудня 2022 року до Тростянецького районного суду Вінницької області від Гайсинської окружної прокуратури надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000118 від 06.10.2022, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Також, разом з обвинувальним актом надійшли цивільні позови потерпілих про відшкодування шкоди внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Ухвалою Тростянецького районного суду Вінницької області від 05 грудня 2022 року призначено підготовче судове засідання у кримінальному провадженні.
08 грудня 2022 року в підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 . Клопотання обгрунтовує тим, що ОСОБА_4 обгрунтовано підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, за які передбачене покарання виключно у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1, п. 3, п. 4 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, чи інших учасників досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом неявок до слідчого, прокурора та суду, та іншим чином, запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення та слідчим суддею Тростянецького районного суду Вінницької області 14.10.2022 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів. Строк запобіжного заходу закінчується 10.12.2022 включно. Крім цього, зазначені ризики, які були під час досудового розслідування і не відпали на даний час відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України, оскільки ОСОБА_4 повідомлено про підозру у ще двох тяжких злочинах, які 02.12.2022 прокурором об`єднано в одне кримінальне провадження та 02.12.2022 обвинувальний акт скеровано до суду. Враховуючи вищевикладене на даний час встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду обґрунтовується наступними обставинами. ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України. Санкція ч. 4 ст. 185 КК України передбачає покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Обвинувачений ОСОБА_4 неодноразово був засуджений за вчинення злочинів проти власності та відбував покарання у місцях позбавлення волі. Незважаючи на ці обставини, обвинувачений ОСОБА_4 на шлях виправлення не став та вчинив нові злочин. Вивчивши особу ОСОБА_4 встановлено, що він офіційно не працевлаштований, за місцем проживання характеризується з негативної сторони, одружений, зареєстрований в АДРЕСА_1 , однак тривалий час не проживає, оскільки відбуває покарання у місцях позбавлення волі, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків. Тому, з огляду на страх перед невідворотно суворим покаранням за вчинені злочини, обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватись від суду. Наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на потерпілих та свідків чи інших учасників судового провадження обгрунтовується наступними обставинами. Обвинувачений ОСОБА_4 зловживаючи алкогольними напоями постійно порушує громадський порядок, не працевлаштований, що підтверджується довідкою характеристикою з місця проживання, загалом характеризується з негативної сторони, а тому може незаконно впливати на потерпілих та свідків даного правопорушення та інших його учасників, які можуть дати свідчення проти обвинуваченого ОСОБА_4 , оскільки судовий розгляд лише розпочався та не допитано вищезазначених осіб. Наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме перешкодити кримінальному провадженню іншим чином обгрунтовується наступним. Обвинувачений ОСОБА_4 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів майнового характеру, та відбував покарання за вчинені злочини у місцях позбавлення волі, однак належних висновків для себе не робить та на шлях виправлення не стає, знаючи місцевих жителів, які працюють у магазинах, де він вчинив крадіжки, а також власників та потерпілих, під час вчинення даного кримінального правопорушення він може впливати на потерпілих та свідків, а також інших учасників даного кримінального провадження, що свідчить про вчинення перешкод для швидкого та неупередженого проведення судового розгляду. Наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується ОСОБА_4 обгрунтовується наступними обставинами. Обвинувачний ОСОБА_4 маючи не зняту та не погашену судимість, а також будучи засудженим за вчинення злочинів майнового характеру, усвідомлюючи наслідки своїх дій, належних висновків для себе не робить, що свідчить про можливість вчинення нового правопорушення.
В зв`язку з цим, на думку прокурора, є достатні підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_4 без продовження застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків чи інших учасників судового розгляду, перешкоджати кримінальному провадженню неявками до слідчого, прокурора та суду, а тому є достатні підстави вважати, що він без застосування запобіжного заходу може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Подане клопотання прокурор просив задоволити. Крім того, зазначив, що обвинувальний акт відповідає вимогам КПК, а тому просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду.
Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував щодо продовження строку тримання під вартою. Зазначив, що не проти призначення справи до судового розгляду та його проведення у режимі відеоконференції з ДУ «Вінницька установа виконання покарань №1».
Потерпіла ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні просила задоволити клопотання прокурора, не заперечувала проти призначення справи до судового розгляду та підтримала поданий цивільний позов.
Потерпіла ОСОБА_6 в підготовчому судовому засіданні не заперечувала щодо задоволення клопотання прокурора, просила призначити справу до судового розгляду. Також зазначила, що повністю підтримує свій цивільний позов.
Потерпіла ОСОБА_7 в підготовчому судовому засіданні просила задоволити клопотання прокурора, не заперечувала проти призначення справи до судового розгляду та підтримала поданий цивільний позов.
Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши подані та заявлені клопотання та матеріали справи дійшов наступних висновків.
Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотання суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого такого заходу. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Як встановлено судом, строк тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 закінчується 10 грудня 2022 року. Розгляд кримінального провадження до вказаної дати не може бути закінчено.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Частиною 2 даної статті передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень ОСОБА_4 було встановлено судом під час обрання та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
ЄСПЛ у своїй практиці вказує, що після обрання запобіжного заходу з плином часу просто обґрунтованої підозри стає недостатньо для його продовження, а тому у процесі вирішення питання про продовження відповідних строків суди мають з`ясувати наявність інших «відповідних» і «достатніх» обставин (Макаренко проти України, справа №622/11). До таких обставин належать ризик переховування від правосуддя, ризик здіи?снення тиску на свідків чи спотворення доказів, ризик змови, ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, ризик спричинення громадських заворушень чи необхідність захисту прав затриманоі? особи (справа «Харутюнян проти Вірменії» №629/11).
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Положенням статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод визначено, що нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
На думку сторони обвинувачення, на даний час не зменшилися та продовжують існувати ризики щодо переховування обвинуваченого від суду, незаконного впливу на свідків та потерпілих у даному кримінальному провадженні та вчинення нових злочинів.
Разом із цим, надаючи на момент розгляду заявленого клопотання оцінку можливості переховування обвинувачених від суду, колегія суддів враховує позицію Європейського Суду з прав людини у справі «В. проти Швейцарії», зокрема те, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд повинен враховувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого ця особа підозрюється, обвинувачується, та дані, які її характеризують і можуть свідчити про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Обвинувачений ОСОБА_4 відповідно до положень ст. 12 КК України обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі від 5 до 8 років (ч. 4 ст. 185 КК України).
Варто зазначити, що 25 червня 2019 року Конституційний Суд України ухвалив Рішення у справі №7-р/2019 щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення частини п`ятої статті 176 Кримінального процесуального кодексу України, яким констатував, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю; права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Конституційний Суд України у даному Рішенні зокрема вважає, що обґрунтування необхідності тримання під вартою особи самою лише кваліфікацією злочину, не забезпечує і не може забезпечити балансу між метою застосування такого виняткового запобіжного заходу у кримінальному провадженні та конституційним правом особи на свободу та особисту недоторканність. При цьому обмеження щодо реалізації конституційних прав і свобод не можуть бути свавільними та несправедливими, вони мають переслідувати легітимну мету, бути обумовленими суспільною необхідністю досягнення цієї мети, а також бути пропорційними та обґрунтованими.
За сукупності вказаних вище обставин, враховуючи дані про обвинуваченого та обставини обвинувачення у вчиненні кримінальних правопорушень, суд вважає за необхідне продовжити раніше обраний відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки ризики які слугували підставою для обрання такого виду запобіжного заходу свою актуальність не втратили, у справі не розпочато судовий розгляд, не допитано свідків та потерпілих, не з`ясовано позицію обвинуваченого щодо визнання чи невизнання вини.
Оскільки в судовому засіданні доведено необхідність продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого, на думку суду, також потрібно залишити визначений ухвалою слідчого судді розміру застави, відповідно до порядку передбаченого ч.3 ст.183 КПК України з покладанням на обвинуваченого обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України у разі внесення застави.
Крім цього, учасниками судового розгляду в процесі підготовчого судового засідання не було висловлено заперечень щодо неможливості призначення справи до судового розгляду.
Під час підготовчого судового засідання не встановлено підстав для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3 ст. 314 КПК України.
Судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження необхідно проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч.2 ст. 27 КПК України, відсутні.
Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення кримінального провадження до судового розгляду відсутні, вирішено всі питання, які пов`язані з підготовкою до судового розгляду, відтак суд дійшов висновку про доцільність призначення кримінального провадження про обвинуваченню ОСОБА_4 , до судового розгляду.
Також, відповідно до ч.2 ст. 336 КПК України суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. У разі якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, суд може ухвалити рішення про його здійснення лише вмотивованою ухвалою, обґрунтувавши в ній прийняте рішення. Суд не має права прийняти рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду перебуває обвинувачений, якщо він проти цього заперечує, крім випадків здійснення дистанційного судового провадження в умовах воєнного стану.
З огляду на необхідність обов`язкової участі обвинуваченого при розгляді даного кримінального провадження, з метою розумного строку розгляду кримінального провадження, забезпечення дотримання прав обвинувачених, враховуючи особливості роботи суду у воєнний час, а також той факт, що обвинувачений не заперечує проти проведення судового засідання в режимі відеоконференції, суд вважає за необхідне здійснити дистанційний розгляд цього кримінального провадження з використанням технічних засобів при трансляції з іншого приміщення, а саме - з приміщення Державної установи «Вінницька установа виконання покарань №1» у режимі відеоконференції; при цьому необхідно доручити службовій особі ДУ «Вінницька установа ВП №1», відповідно до вимог ст. 336 КПК України, організувати здійснення участі ОСОБА_4 в судовому засіданні з використанням технічних засобів - у режимі відеоконференції.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 314-316, 331, 336 КПК України, суд
п о с т а н о в и в :
Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 - задоволити.
Продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 (шістдесят) діб, тобто до 05 лютого 2023 року включно.
Заставу, визначену ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 14.10.2022, залишити без змін у раніше визначеному розмірі.
Застава може бути внесена у будь-який момент протягом дії ухвали як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26286152; банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172; рахунок отримувача (IBAN) UA0000401, призначення платежу: запобіжний захід - застава.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого відповідно до ч.5 ст.194 КПК України наступні обов`язки: прибувати на виклики суду; не відлучатись із населеного пункту, де він проживає без дозволу прокурора чи суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи.
Судовий розгляду у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, призначити у відкритому судовому засіданні в залі Тростянецького районного суду Вінницької області на 09 годину 30 хвилин 16 грудня 2022 року.
Резервною датою судового засідання визначити 13 годину 00 хвилин 23 грудня 2022 року.
У судове засідання викликати усіх учасників кримінального провадження та свідків згідно з реєстром.
Цивільний позов потерпілої ОСОБА_5 , прийняти до розгляду в межах кримінального провадження та долучити до матеріалів справи.
Визнати цивільним позивачем ОСОБА_5 .
Визнати цивільним відповідачем ОСОБА_4 .
Цивільний позов потерпілої ОСОБА_6 , прийняти до розгляду в межах кримінального провадження та долучити до матеріалів справи.
Визнати цивільним позивачем ОСОБА_6 .
Визнати цивільним відповідачем ОСОБА_4 .
Цивільний позов потерпілої ОСОБА_7 , прийняти до розгляду в межах кримінального провадження та долучити до матеріалів справи.
Визнати цивільним позивачем ОСОБА_7 .
Визнати цивільним відповідачем ОСОБА_4 .
Роз`яснити цивільному відповідачу право протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання даної ухвали на подачу відзиву на позов, а цивільному позивачу право на подачу протягом десяти днів з дня отримання відзиву відповіді на відзив. Відзив, відповідь на відзив мають бути оформлені з дотриманням вимог ч. 2, ч. 3 ст.178ЦПК України та копія відзиву і доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. До відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем та документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. У разі надходження відповіді на відзив відповідач має право протягом десяти днів подати заперечення на відповідь на відзив.
Здійснювати дистанційно судове засідання кримінального провадження з використанням технічних засобів при трансляції з іншого приміщення, а саме - з приміщення Державної установи «Вінницька установа виконання покарань №1», відповідно до вимог ст. 336 КПК України, доручивши службовій особі Державної установи «Вінницька установа виконання покарань №1» організувати здійснення участі обвинуваченого ОСОБА_4 , у судовому засіданні з використанням технічних засобів - у режимі відеоконференції.
Ухвалу направити на адресу Державної установи «Вінницька установа виконання покарань №1», яка знаходиться за адресою: вул. Брацлавська, 2, м.Вінниця, 21100, для відома та виконання.
На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали буде виготовлено та оголошено о 08 годині 00 хвилин 09 грудня 2022 року.

Суддя ОСОБА_1