Справа № 643/2706/22
Провадження № 1-кс/643/968/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25.02.2022 м.Харків
Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна,-
ВСТАНОВИВ:
З наданих матеріалів вбачається, що у провадженні СВ Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківський області знаходиться кримінальне провадження, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000584 від 19.02.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, п.5 ч.2 ст.115, ч.2 ст.15, ч.2 ст.194 КК України.

В рамках даного кримінального провадження, у порядку ст.208 КПК України, 19.02.2022 о 18.10 затримано ОСОБА_4 , якому в цей же день повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, п.5 ч.2 ст.115, ч.2 ст.15, ч.2 ст.194 КК України.

Під час особистого обшуку проведеного 19.02.2022 у затриманого ОСОБА_4 було виявлено та вилучено: купюру номіналом 100 гривень КЕ123838; мобільний телефон ТМ «ZTE» з імей: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , з сім картою мобільного оператора «ВФ України» з номером НОМЕР_3 ; мобільний телефон ТМ «Nomi» з НОМЕР_4 з сім картою мобільного оператора «ВФ України» з номером НОМЕР_5 ; упаковку сірників; шапку синього кольору ТМ «IZZO»; штани спортивні зеленого кольору з білими полосами «Rextim» розмір XL; хустинку блакитного кольору; чоловічі чоботи чорного кольору ТМ «NB» розмір 44; куртку чорно-сірого кольору ТМ «PUMA» розмір 50.

Вилучені речі постановою від 19.02.2022 визнані речовими доказами по даному кримінальному провадженню.

Слідчий зазначає, що вилучене майно належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Харків, українцю, громадянину України, з середньою освітою, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 . Таким чином існують достатні підстави вважати, що вилучене майно може бути доказами фактів та обставин, що встановлюються під час проведення досудового розслідування, а саме: зокрема доказами його протиправної злочинної діяльності. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, призначення відповідних судових експертиз, що потребує певного часу.

Про час дату судового засідання заінтересовані особи повідомлялись належним чином, у судове засідання не з`явились, слідчий подав заяву у якій просив клопотання задовольнити та розглянути за його відсутності.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Відповідно до ч.5 ст.171 КК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Судом не встановлено порушення стороною обвинувачення строку на звернення до суду з відповідним клопотанням.
Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що в даному випадку стороною обвинувачення наведено достатнє обґрунтування на підтвердження факту вчинення кримінального правопорушення, проведення особистого обшуку затриманої особи та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, вилучене майно має статус тимчасово вилученого, а обставин, які б вказували на безпідставність його вилучення не встановлено.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно до вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України, дане клопотання містить посилання на конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним майном, яке є предметом даного клопотання. Вилучене майно відповідає вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів, оскільки є достатні підстави вважати, що воно могло зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи наведені обставини, слідчий суддя погоджується із доводами слідчого щодо необхідності накладення арешту, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, на теперішній час здійснюється досудове розслідування, є достатні підстави вважати, що вилучене майно містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема проведення відповідних судових експертиз, тому, на переконання суду, не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому зашкодити кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення майна воно може бути пошкоджене, відчужене чи знищене.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.
Керуючись ст.ст. 98, 100, 107, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
З метою збереження речових доказів, на накласти арешт на майно, яке було вилучено 19.02.2022 під час особистого обшуку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході його затримання у порядку, передбаченому ст.208 КПК України, а саме на: купюру номіналом 100 гривень КЕ123838; мобільний телефон ТМ «ZTE» з імей: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , з сім картою мобільного оператора «ВФ України» з номером НОМЕР_3 ; мобільний телефон ТМ «Nomi» з НОМЕР_4 з сім картою мобільного оператора «ВФ України» з номером НОМЕР_5 ; упаковку сірників; шапку синього кольору ТМ «IZZO»; штани спортивні зеленого кольору з білими полосами «Rextim» розмір XL; хустинку блакитного кольору; чоловічі чоботи чорного кольору ТМ «NB» розмір 44; куртку чорно-сірого кольору ТМ «PUMA» розмір 50.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_5 ОСОБА_6