Справа № 308/2949/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород клопотання старшого слідчого слідчого відділу Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту

щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Копинівці Мукачівського району, зареєстроване місце проживання за адресою АДРЕСА_1 , мешканця АДРЕСА_2 , громадянина України, з середньою освітою, не працює, неодруженого, раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

встановив:

В клопотанні вказано, 24.02.2022 у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05:30 год. 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому Указом Президента від 14.03.2022 № 133/2022 продовжено з 05:30 год. 26.03.2022 строком на 30 діб, який в подальшому Указом Президента України від 18.04.2022 № 259/2022 продовжено з 05:30 год. 25.04.2022 строком на 30 діб, який в подальшому Указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022 продовжено з 05:30 год. 25.05.2022 строком на 90 діб, який в подальшому Указом Президента України від 12.08.2022 № 572/2022 продовжено з 05:30 год. 23.08.2022 строком на 90 діб, в подальшому Указом Президента України від 07 листопада 2022 року № 757/2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Однак, ОСОБА_4 будучи раніше судимим вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 14.06.2022 за ч. 1 ст.186, до покарання у вигляді 120 громадських робіт , після чого не відбувши покарання на шлях виправлення та перевиховання не став, натомість знову вчинив новий умисний злочин проти власності за наступних обставин: Досудовим розслідуванням встановлено що 17.01.2023 приблизно о 19 годині 10 хвилині, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходився в приміщенні магазину «Сільверленд» який розташований за адресою: Закарпатська область, м. Ужгород, вул.Гагаріна,38. Близько 19:10 годин ОСОБА_4 , проходячи повз стелажу, які знаходилась в приміщенні даного магазину з лівого боку від входу, помітив пляшку віски 0,7 л «Джек Деніелс», вартість якої становить 532,55 грн, що належать ТОВ «Маркет Рітейл». У цей час у ОСОБА_4 , виник протиправний умисел з корисливих мотивів, направлений на таємне викрадення чужого майна, а саме пляшки віски 0,7 л «Джек Деніелс», вартість якої становить 532,55 грн, що належать ТОВ «Маркет Рітейл» з метою особистого збагачення. Реалізовуючи свій протиправний умисел та корисливий мотив, направлений на таємне викрадення чужого майна, з метою особистого збагачення, ОСОБА_4 , скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, 17.01.2023, близько 19:10 години підійшов до стелажу, що знаходився з лівого боку від входу у приміщення магазину «Сільверленд» що розташована за адресою: Закарпатська область, м. Ужгород, вул.Гагаріна,38 та викрав , пляшку віски 0,7 л «Джек Деніелс», вартість якої становить 532,55 грн, що належать ТОВ «Маркет Рітейл».Утримуючи в руках викрадене вищевказане майно, ОСОБА_4 , покинув приміщення магазину «Сільверленд» що розташована за адресою: АДРЕСА_3 та в подальшому викраденим майном розпорядилась на власний розсуд. Своїми протиправними діями ОСОБА_4 заподіяв потерпілому ТОВ «Маркет Рітейл». матеріальний збиток на суму 532,55 грн.

Слідчий, посилаючись на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, яке підтверджується рядом доказів, а також з метою попередження ризиків переховування підозрюваного від органу досудового розслідування суду, незаконного впливу на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, просить застосувати до такого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною не залишати місце свого фактичного проживання за адресою АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду у період доби з 22 години 00 хвили по 06 годину 00 хвилин тощо.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити таке з підстав обґрунтованості підозри та наявності ризиків для кримінального провадження, які неможливо попередити, застосувавши більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний в судовому засіданні не заперечив щодо задоволення такого.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши та оцінивши докази, якими обґрунтовуються клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань стверджується, що СВ Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № провадженні №0000354, відомості про яке внесені до Реєстру 19 від 17.02.2023 за правовою кваліфікацією ч. 4 ст. 185 КК України.

22 лютого 2023 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У відповідності до ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, яка за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (справа «Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, § 219, 21.04.2011р.).

Відповідно до практики ЄСПЛ, «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 р., § 57).

Слідчий суддя враховує, що підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підтверджується наступними доказами, а саме: : протоколом прийняття заяви від 17.02.2023., протокол допиту представника потерпілого ОСОБА_6 від 22.02.2023., протокол огляду відеозапису від 22.02.2023., постановою про визнання речовим доказом від 22.02.2023.,протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 22.02.2023, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 23.02.2023 тощо.

Сукупність фактичних даних, які містяться в наведених доказах, є достатньою для висновку про причетність підозрюваного до інкримінованого йому злочину. При цьому зазначені у розглядуваному клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, отже за переконанням слідчого судді, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Разом з тим слідчий суддя зауважує, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

Окрім того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» Європейський Суд з прав людини зазначив, що поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчим суддя вважає доведеним, заявлений слідчим та прокурором ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, так як у ОСОБА_4 відсутні міцні соціальні зв`язки, такий неодружений, дітей чи інших утриманців не має, раніше судимий за вчинення злочину проти власності.

Разом з тим слідчий суддя враховує, що реалізація цього ризику підозрюваним, зокрема шляхом виїзду за кордон, мінімальна, так як у зв`язку з введенням воєнного стану в України для чоловіків віком від 18 до 60 років наявні обмеження щодо перетинання ДК України.

На думку слідчого судді існує ризик можливого незаконного впливу підозрюваного на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, задля зміни даних ними органу досудового розслідування показів та (або) замовчування відомих їм обставин події, що зрештою призведе до неможливості встановлення дійсних обставин кримінального правопорушення, наслідком чого є наявність ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

При цьому неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, аніж домашній арешт, обґрунтована слідчим та прокурором неможливістю попередження вказаному вище ризику іншим запобіжним заходом.

Також слідчий суддя враховує обставини, окрім вищевказаних, що характеризують підозрюваного, а саме те, що за місцем свого фактичного проживання ОСОБА_4 характеризується негативно, неодноразово притягався до кримінальної та адміністративної відповідальності.

В рішенні у справі «Лабіта проти Італії» Європейський суд з прав людини вказує, що тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Так, викрадення майна характеризує особу ОСОБА_4 , як недобросовісного громадянина, який понісши раніше покарання за вчинення злочину проти власності, не зробив для себе належних висновків протиправності своєї поведінки, що не відповідає моральним правилам співжиття.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті (прим. наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

На підставі наведеного, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, загальних засад кримінального провадження, слідчий суддя з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, з урахуванням початкової стадії досудового розслідування, приходить до висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

За положенням ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Тож, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши останньому залишати місце свого фактичного проживання у нічний період доби.

Разом з тим, слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати підозрюваного протягом двох місяців з дня постановлення зазначеної ухвали виконувати обов`язки, передбачені ст. 194 КПК, й визначені в резолютивній частині ухвали.

Саме такий запобіжний захід, на думку суду, буде достатнім та зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, передбаченим ст.. 177 КПК України.

Керуючись ст.ст.176, 178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 310 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Обрати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, запобіжний захід у виді тримання під домашнім арештом, заборонивши останньому залишати місце свого постійного проживання за адресою АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду у період доби з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин

Строк дії ухвали про тримання ОСОБА_4 під домашнім арештом визначити до двох місяців в межах строку досудового розслідування, а саме до 22 квітня 2023 року.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування з учасниками кримінального провадження №0000354, а саме з потерпілими, свідками;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає.

Строк дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків визначено до 22 квітня 2023 року.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання вищезазначених обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні №0000354.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1