Справа № 754/3131/23
У Х В А Л А

Іменем України

09 березня 2023 року

Деснянський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі Деснянського районного суду м. Києва клопотання слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000135 від 14.01.2023

За участю сторін:

прокурора - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

захисника - адвоката ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

09 березня 2023 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000135 від 14.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Далі у клопотанні детально викладені обставини можливо вчинення злочину передбаченого ч. 1 ст. 112 КК України. Серед іншого зазначено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 13.01.2023 року приблизно о 21:30 годині, перебуваючи біля супермаркету «ЕКО-маркет», а саме поряд одного із магазинів ринку за адресою м. Київ, вул.. Миколи Закревського, 12 на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків вступив в конфлікт з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході розвитку якого виник умисел на заподіяння смерті останньому.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, наніс ОСОБА_7 ногами невизначену кількість ударів в область голови, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді множинних ран голови, які призвели до крововтрати, від яких останній помер на місці скоєння злочину.

14.01.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий також посилається на те, що ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 16.01.2023 ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 10:30 годин 14.03.2023 року.

Обґрунтована підозра у вчинення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події, протоколами допитів свідків, висновками експерта та іншими письмовими доказами у сукупності.

Постановою керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва від 08.03.2023 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до 3-х місяців, тобто до 14.04.2023 року.

Строк дії ухвали слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 16.01.2023 про тримання ОСОБА_5 під вартою закінчується до 10:30 годин 14.03.2023, втім у вказаний час завершити досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000135 від 14.01.2023, не вбачається можливим, внаслідок особливої складності кримінального провадження, пов`язаною з отриманням ряду висновків експертиз та необхідністю виконання обсягу слідчих та процесуальних дій.

У зв`язку із чим, сторона обвинувачення дійшла до висновку про необхідність продовження ОСОБА_5 строку дії застосованого останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи продовження існування на даний час ризиків, передбачених пунктами 1, 3,4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшились, при цьому, застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти зазначеним ризикам, а перебуваючи на свободі, підозрюваний зможе здійснити дії, спрямовані на уникнення ним покарання і не виконання процесуальних обов`язків.

Слідчий просить продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою ОСОБА_5 строком до 14 квітня 2023 року включно, тобто в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.

В судовому засіданні прокурор просив суд клопотання задовольнити і продовжити строк тримання підозрюваному ОСОБА_5 під вартою, оскільки запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного неможливо.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на відсутність обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_5 та недоведеність існування ризиків, на які посилався прокурор, просили обрати більш м`який запобіжний захід, зокрема домашній арешт.

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, що мають значення для вирішення поданого клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено з наданих стороною обвинувачення матеріалів, слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000135 від 14.01.2023, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

14.01.2023, о 10:30 годин ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України

14.01.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру, в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині (вбивство), - тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000135 від 14.01.2023, відповідно до постанови керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва продовжено до 3-х місяців, тобто до 14.04.2023.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 16.01.2023, з урахуванням наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, підозрюваному було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 10.30 годин 14.03.2023, без визначення розміру застави.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищувати, сховати або спотворювати будь-яку з речей які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вимогами частини першої статті 194 КПК України визначено підстави для застосування запобіжного заходу, до яких належить: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий або прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам або ризику, зазначеним у клопотанні.

Положеннями ч. 3 ст. 197 КПК України передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В ході розгляду зазначеного клопотання, слідчим суддею перевірено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, що повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування фактичними даними, отриманими за результатами проведених процесуальних і слідчих дій, сукупність яких на даному етапі досудового розслідування, надають можливість переконатись в обґрунтованості підозри до такого ступеня, за якого об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором та слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя погоджується з доводами, викладеними у наданому клопотанні, щодо існування обставин, які свідчать про те, що ризики, які були підставою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на теперішній час повністю не відпали і не зменшилися.

Так, слідчий суддя вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваного, оскільки останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за який передбачено покарання на строк до п`ятнадцяті років і, розуміючи наслідки завершення досудового слідства та судового розгляду, а також враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування, тим більше, що на початкових його етапах, коли розкриття злочину найбільш ефективне. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик можливого впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, та дослідження їх судом.

Наявний також ризик вчинення підозрюваним ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення, оскільки останній раніше вже притягувався до кримінальної відповідальності, офіційно не працевлаштованій, тобто не має джерел доходу.

Дійшовши висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Інші ризики в судовому засіданні прокурором не доведені.

Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому відносно підозрюваного може бути обрано запобіжний захід.

Вирішуючи питання про доцільність продовження запобіжного заходу суд враховує те, що досудове слідство у строки тримання під вартою підозрюваного завершити неможливо, так як необхідно провести, ще ряд слідчих дій, а також суд враховує дані про особу підозрюваного, який раніше судимий, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, не працює, не має стійких соціальних зав`язків, також суд враховує вид та ступінь встановлених ризиків, тяжкість злочину, обстановку в якій вчинено злочин, а саме, воєнний стан, який продовжується і у якому уникнути слідства легше ніж під час миру, тяжкі наслідки - смерть людини, а тому суд вважає, що недостатньо застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою відносно підозрюваного.

При цьому слідчий суддя приходить до висновку, що відсутні підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, для визначення підозрюваному розміру застави у кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання про строк на який має буди продовжено запобіжний захід, слідчий суддя враховує, що строк досудового слідства продовжено до 14.04.2023, а тому і строк дії запобіжного заходу має бути продовжено до 14.04. 2023 року

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 182-184, 193, 194, 196-199, 309,395, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000135 від 14.01.2023 року, задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, в межах строку досудового розслідування, тобто 14 квітня 2023 року включно, без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали до 14 квітня 2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1