Справа № 204/2945/23
Провадження № 1-кс/204/835/23
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

3 березня 2023 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

за участю підозрюваного ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, маючого середню-спеціальну освіту, офіційно не працевлаштованого, розлученого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, останій раз:

- 20.12.2021 року вироком Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 70 КК України до 2 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений з іспитовим строком 2 року;

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1 березня 2023 року слідчий СВ ВП № 6 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Західної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що Указом Президента України № 66/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації, на всій території України введено військовий стан, та впроваджено визначені ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» заходи правового режиму воєнного стану. Згідно з законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 16.11.2022 року №2738-ІХ, який набрав чинності 18.11.2022 року, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 год. 30 хв. 21 листопада 2022 року до 05 год. 30 хв. 19 лютого 2022 року терміном на 90 діб. У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватись конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30-34, 38, 39, 41-44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану». Достовірно знаючи про те, що на всій території України введено воєнний стан, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи раніше судимим за вчинення корисливого злочину та перебуваючи на іспитовому строку, та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у невстановленому досудовим розслідуванням час та місці, вступили у попередню змову на вчинення злочину, а саме на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням до приміщення магазину «Дунька», розташованого за адресою: АДРЕСА_2 . Реалізуючи спільний злочинний умисел ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 06.02.2023 року в період часу з 23:19 години по 23:42 години, прибули до магазину «Дунька», який розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Титова, 30, де впевнившись, що за їх діями ніхто не спостерігає та вони є таємними для оточуючих, за допомогою заздалегідь заготовленого невстановленого предмету, шляхом віджиму вхідних дверей магазину « ІНФОРМАЦІЯ_4 » проникли до його приміщення, де побачивши на полицях магазину товар, таємно викрали електронні цигарки ElfBar 1500 у кількості 30 штук, ElfBar 3600 у кількості 8 штук, ElfBar 3000 у кількості 22 штук, ElfBar 2000 у кількості 13 штук, ElfBar 4000 у кількості 1 штук, Lost Marry 1500 у кількості 1 штук, Lost Marry 4000 у кількості 26 штук, Lost Marry 5000 у кількості 53 штук, Vaal 1500 у кількості 27 штук, ElfBar 5000 у кількості 2 штук. Після чого, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з викраденим майном з місця вчиненого кримінального правопорушення зникли, викраденим розпорядились за власним розсудом, спричинивши матеріальну шкоду ФОП « ОСОБА_8 » згідно висновку експерта судової-товарознавчої експертизи №10 від 22.02.2023 у розмірі 76755 гривень 92 копійок. З урахуванням викладеного, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаного з проникненням у інше приміщення, що вчинено в умовах воєнного стану, передбаченому ч. 4 ст. 185 КК України. У вчиненні вказаного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Дніпропетровська, громадян ина України, який має середню-спеціальну освіту, офіційно не працевлаштованого, розлученого, на утримані маючого неповнолітнього сина ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого. Вина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 4. ст. 185 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 07.02.2023 року за адресою: м. Дніпро, вул. Титова 30; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом огляду місця події від 16.02.2023 року за адресою: м. Дніпро, вул. Боброва 12; довідкою з перевіркою за обласним обліком Експертної служби МВС; протоколом огляду предмету, а саме мобільного телефону; протоколом огляду відеозапису з камер відеоспостереження неподалік від місця вчинення кримінального правопорушення; протоколом огляду місця події від 20.02.2023 року за адресою: м. Дніпро, вул. Боброва 12; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом пред`явлення особи за фотознімками зі свідком ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом пред`явлення особи за фотознімками зі свідком ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ; протоколом пред`явлення особи за фотознімками зі свідком ОСОБА_13 , а також іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності. 28.02.2023 у зазначеному кримінальному провадженні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в порядку ст.ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 4 ст. 185 КК України, підозрюваної у вчиненні злочину. Під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000128 від 08.02.2023 виникла необхідність у застосуванні до підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики того, що він може вчинити дії передбачені п.п. 1,2,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, виходячи з наступного: Так, під час досудового розслідування у кримінальному провадженні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого Кримінальним кодексом України передбачене покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, у зв`язку з чим є всі підстави вважати, що ОСОБА_4 , перебуваючи на іспитовому строку та усвідомлюючи невідворотність покарання, з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, тобто вчинить дії передбачені п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім того, підозрюваний може вчинити дії, передбачені п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскілки під час досудового розслідування не встановлено місцезнаходження всього викраденого майна, та не встановлено знарядь за допомогою яких вчинювалось кримінальне правопорушення, і таким чином підозрюваний ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Відповідно до п.3 ч.1 ст.177 КПК України наявність ризику незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 , раніше знайомий зі свідками кримінального правопорушення та іншим підозрюваним у справі. Таким чином, з метою ухилення від кримінальної відповідальності останній може незаконно впливати на них шляхом вмовлянь або іншим шляхом, за для зміни їх показів, а також узгоджувати свої покази з іншим підозрюваним з метою ухилення одного або обох підозрюваних від кримінальної відповідальності. Крім того, досудове розслідування у кримінальному провадженні триває і свідки, що можуть бути важливі для кримінального провадження, на теперішній час встановлюються, і таким чином у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу підозрюваний може впливати. Також, відповідно до п.5 ч.1 ст. 177 КПК України наявність ризику вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, оскільки, в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 не має достатнього законного джерела доходу, який здатен забезпечити рівень життя підозрюваного, що вказує на те, що перебуваючи на свободі останній, з іспитовим терміном за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України вчинив злочин та з метою отримання коштів для існування та забезпечення життя, може вчинити інші корисливі злочини. Передбачені кримінальним процесуальним кодексом України інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваний ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків. Таким чином, з метою запобігання вищеперерахованих ризиків виникла необхідність у обранні підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Тому, слідчий звертається до суду з даним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор підтримав дане клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний просив вирішити клопотання на розсуд суду.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує положення ст. 178 КПК України, зокрема вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, репутацію підозрюваного, його вік, стан здоров`я, наявність постійного місця проживання, роботи.

У ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України і подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України.

Відповідно до приписів ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього кодексу.

Так, слідчим у клопотанні та прокурором у судовому засіданні зазначено, що існують ризики, передбачені п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_4 з метою уникнення відповідальності за скоєне може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та потерпілих, а також вчинити нове кримінальне правопорушення. У судовому засіданні було підтверджено наявність ризиків, що підозрюваний ОСОБА_4 з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин, дійсно може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, може незаконно впливати на іншого підозрюваного у даному провадженні, а також враховуючи наявність непогашеної судимості за вчинення аналогічного злочину та вчинення підозрюваним даного правопорушення, в період його знаходження на іспитовому строці, ОСОБА_4 може вчинити новий злочин.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, зазначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК. Слідчий суддя, суд має зважати, що слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу за відсутності для цього підстав, передбачених ст. 177 КПК. Тому, в разі розгляду відповідного клопотання, не підкріпленого визначеними у КПК метою та підставами, останнє має бути відхилено.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Мамедов проти Росії» від 01 червня 2006 року, зазначено, що «суди, перевіряючи законність та обґрунтованість запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, незмінно посилались на тяжкість обвинувачень як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що заявник переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини. Однак Суд неодноразово відзначив, що, хоча суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризику переховуватися від правосуддя чи вчинення нових злочинів, потребу позбавлення когось волі не можна оцінювати з виняткового абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину».

Відповідно до конвенції та практики Європейського суду з прав людини, зокрема у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Харченко проти України», «Лабіта проти Італії» та «Ігнатов проти України», обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення. Це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може бути підставою для запобіжного заходу у вигляді ув`язнення.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу, враховую вимоги п. 3, 4, 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Оцінюючи вищевказані обставини, суд також приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

У судовому засідання прокурором було повністю обґрунтовано той факт, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе запобігти ризикам, наявність яких встановлена у судовому засіданні.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , вагомість наявних доказів вчинення ним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, враховуючи його вік, стан здоров`я, наявність непогашених судимостей та вчинення даного правопорушення в період знаходження на іспитовому строці, наявність постійного місця проживання та реєстрації, відсутність постійного місця роботи, а також враховуючи, що існують ризики, що підозрюваний ОСОБА_4 з метою уникнення відповідальності за вчинення кримінального правопорушення в якому він підозрюється може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на іншого підозрюваного, а також вчинити нове кримінальне правопорушення, слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

З урахуванням цього слідчий суддя вважає, що достатньою сумою застави необхідно визначити 100 000 гривень, що буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 182-186, 193-197, 205 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, а саме до 28 квітня 2023 року.

Визначити заставу у розмірі 100 000 (сто тисяч) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали у національній грошовій одиниці на депозитний рахунок з наступними реквізитами: отримувач ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, код отримувача (ЄДРПОУ) 26239738, МФО 820172, р/р UA0017442 в ГУДКСУ у м. Київ.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до Відділення поліції № 6 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області та до суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматися від спілкування з іншим підозрюваним за цим кримінальним провадженням.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвалу направити до СВ Відділення поліції № 6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області - для виконання.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1