№ провадження 1-кс/646/400/2023
Справа № 646/1139/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 березня 2023 року м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова

у складі: слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4

захисника - адвоката - ОСОБА_5

підозрюваного - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000340 від 25.03.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Огульці Валківського району Харківської області, українця, громадянина України, із середньою освітою, не одруженого, не працюючого, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.4 ст.185 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з вказаним вище клопотанням посилаючись на те, що у провадженні слідчого відділення ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження за № 0000340 від 25.03.2023, у ході досудового розслідування якого ОСОБА_6 пред`явлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.4 ст.185 Кримінального кодексу України.

В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що 24.03.2023, приблизно о 21:00 год., ОСОБА_6 , під час дії воєнного стану на всій території України, будучі обізнаним про Указ Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», та Указ Президента України №№ 2738-ІХ від 11.02.2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», перебуваючи біля відділення № 32 ТОВ «Нова пошта» , розташованого в буд. № 26 по Гімназійній набережній в Основ?янському районі м. Харкова, впевнившись, що всередині відділення відсутні співробітники та клієнти, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, переслідуючи мету збагачення за рахунок майна третіх осіб, усвідомлюючи протиправність своїх дій, шляхом віджиму вхідних дверей за допомогою заздалегідь підготовлених стамески та молотка, котрі він мав при собі, проник всередину відділення № 32 ТОВ «Нова пошта».

Перебуваючи всередині приміщення відділення, оцінивши навколишню обстановку, ОСОБА_6 , побачив на столі біля входу у відділення мобільний телефон ТМ «Ulephone» у корпусі чорного кольору з наліпкою зі штрих-кодом № НОМЕР_1 ; в подальшому, пересвідчившись, що за його протиправними діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_6 підійшов до столу та таємно викрав вищевказаний телефон, поклавши до кишені одягнутих на ньому штанів.

Після вчинених протиправних дій, ОСОБА_6 попрямував до вхідних дверей, з метою покинути місце злочину, однак почувши, що наближаються сторонні особи, сховався в рулон захисної плівки в правому дальньому куті відносно вхідних дверей, де був виявлений працівниками охоронного сервісу «ВЕНБЕСТ», що прибули за сигналом спрацювання системи сигналізації, в результаті чого не мав можливості розпорядитись в подальшому викраденим майном на свій розсуд, так як був затриманий працівниками охорони.

Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у закінченому замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжку), поєднане з проникненням у інше приміщення, вчинене в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15,

ч. 4 ст. 185 КК України.

25.03.2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України.

Як зазначає слідчий, причетність ОСОБА_6 до вчинення вказаного вище кримінального правопорушення підтверджується сукупністю доказів, зібраних в ході досудового розслідування, а саме: протоколом огляду місця події від 24.03.2023 за адресою: АДРЕСА_2 , постановою про визнання та приєднання предметів як речових доказів - майна, вилученого в ході огляду місця події від 25.03.2023, протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 24.03.2023, постановою про визнання та приєднання предметів як речових доказів -майна, вилученого в ході огляду місця події від 25.03.2023, протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_7 від 25.03.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 25.03.2023, протоколом пред`явлення особи до впізнання зі свідком ОСОБА_8 від 25.03.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 25.03.2023, протоколом пред`явлення особи до впізнання зі свідком ОСОБА_9 від 25.03.2023, протоколом огляду предметів від 25.03.2023, протоколом допиту підозрюваного від 25.03.2023, протоколом проведення слідчого експерименту з підозрюваним від 25.03.2023, повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_6 ..

У клопотанні слідчий вказує, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, враховуючи передбачене законом покарання, це може спонукати підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинений злочин та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи наявність вищевказаних ризиків, визначених ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий вважає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не зможе запобігти цим ризикам.

До судового засідання на виконання вимог ч.2 ст.184 КПК України підозрюваному надана копія клопотання про застосування запобіжного заходу та копії матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, що підтверджується його підписом.

У судовому засіданні прокурор і слідчий підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували проти задоволення заявленого прокурором клопотання, оскільки слідчим не доведені ризики передбачені ст. 177 КПК України. Також зазначають, що не доведені обставини передбачені ст. 178 КПК України щодо неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу. Підозрюваний неофіційно працює водієм в магазині « Аврора», має фактичне місце проживання, вважається не судимим, тому просять застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Дослідивши надані слідчому судді матеріали клопотання, заслухавши думки учасників процесу, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За положеннями статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Європейський суд з прав людини у п.п. 127-128 рішення від 10 грудня 2019 року по справі «Кавала проти Туреччини» (CASE of Kavala v. Turkey (аpplication no. 28749/18)) наголосив, що "обґрунтована підозра" означає наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Термін "обґрунтованість" також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень.

У діях ОСОБА_6 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, який є тяжким злочином та за вчинення якого передбачено застосування покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років. Наявні у справі докази, у своїй сукупності та взаємозв`язку свідчать про обґрунтованість підозри, отже подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

При цьому слідчий суддя зазначає, що вимога обґрунтованої підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Остаточна кваліфікація дій та доведеність вини підозрюваного підлягають з`ясуванню в процесі досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження.

У зв`язку з цим, з метою подальшого розслідування та перевірки висунутого звинувачення, обставини події та кваліфікація дій ОСОБА_6 підлягають з`ясуванню в процесі досудового розслідування.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для обмеження свободи особи має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Згідно зі ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію, майновий стан, наявність судимостей.

У відповідності до ст. 183 КПК України та враховуючи правову позицію Європейського суду, яка сформульована, зокрема, у п.80 рішення у справі "Марченко проти України" про те, що при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Як встановлено ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п.1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п.3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті.

Таким чином, обґрунтування доцільності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повинно містити обставини, які вказують на недостатність підстав застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання наведеним ризикам у їх зіставленні з конкретними фактами, встановленими у ході досудового розслідування.

Зважаючи на викладені вище обставини, слідчий суддя вважає доцільним обрати ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки він в силу ст. 89 КК України не судимий, має постійне місце проживання та неофіційно працевлаштований, тому слідчий суддя вважає, що дані фактори зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного на даному етапі досудового розслідування та за встановлених обставин.

Відповідно до ч.2 ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

За положеннями ч.5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, а саме: прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, носити електронний засіб контролю, утримуватися від спілкування із свідками та потерпілими.

На підставі викладеного вище, слідчий суддя дійшов висновку про те, що обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час цілком може забезпечити його належну процесуальну поведінку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 183,184, 193-197, 205 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання слідчого - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки:

- не залишати без дозволу слідчого, прокурора, суду місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 22 год 00 хв до 06 год 00 год наступного дня;

- прибувати до слідчого СВ ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області прокурора або суду за першою вимогою;

- утримуватися від спілкування із потерпілим та свідками у цьому кримінальному провадженні, окрім участі у слідчих діях.

Ухвалу для виконання передати органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_6 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Строк дії ухвали встановити два місяця, тобто по 27.05.2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Червонозаводського

районного суду м. Харкова ОСОБА_1