Справа № 459/3876/19
Провадження № 1-кп/459/401/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2023 року Червоноградський міський суд Львівської області в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Червонограді кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0001222 від 22.07.2018 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Червоноградського міського суду Львівської області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0001222 від 22.07.2018 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

07.03.2023 на адресу суду від захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченої надійшло клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.

Своє клопотання захисник мотивував тим, що головуючий суддя та захист не має можливості переконатись в дійсній особі свідка, виходячи з наступного. 23.02.2023 у судовому засіданні з розгляду даного кримінального провадження із іншого приміщення суду із застосування технічних засобів для унеможливлення ідентифікації особи був допитаний свідок ОСОБА_6 , який є таємним свідком та до якого застосовані заходи безпеки. Даний свідок вже допитувався іншим складом суду, а саме 19.10.2019 суддею ОСОБА_7 . Цей же свідок ОСОБА_6 був допитаний на стадії досудового розслідування слідчим Червоноградського ВП ГУНП України у Львівській області ОСОБА_8 10.06.2019. Захисник зазначає, що під час допиту слідчим на стадії досудового розслідування свідком було підписано протокол допиту від 10.06.2019 різних місцях та власноручно записано в кінці протоколу «З моїх слів записано вірно, мною прочитано». Також під час допиту даного свідка судом 19.10.2019 та 23.02.2023 свідком були підписані: розписка про ознайомлення із правами та обов`язками обвинуваченого та присяга свідка відповідно. Захисник вказує на те, що почерки в розписці від 19.10.2019, розписці від 23.02.2023 та протоколі допиту від 10.06.20219 візуально відмінні, різко різняться між собою та виглядають, ніби виконані різними особами. Окрім цього, захисник зауважив, що покази свідка дані суду обидва рази відрізняютьться, що може свідчити про те, що на допиті в іншому приміщення знаходились різні особи, які не брали участь в якості закупника на стадії досудового розслідування. Для того, щоб з`ясувати чи дійсно підписи у вищенаведених процесуальних документів виконані однією і тією ж особою, захисник вважає, що необхідні спеціальні знання. Відтак, посилаючись на ст. 242 та 332 КПК України просить клопотання задовольнити.

В судовому засіданні, яке відбулося 07.03.2023 захисник підтримав своє клопотання з підстав, викладених у такому та додав, що під час ознайомлення з матеріалами справи помітив різницю у почерках одного і того ж свідка. Просив також поставити експерту додаткове запитання: «Яка вірогідність того, що почерки належать одній і тій же особі, яка навмисно змінила свій почерк для ускладнення її ідентифікації?». Просив клопотання задовольнити.

Обвинувачена підтримала клопотання свого захисника.

Прокурор заперечив проти такого клопотання та пояснив, що почерки залегендованого свідка можуть мати відмінності, адже її анкетні дані змінені та особа може не пам`ятати, який підпис вигадала при минулому допиті.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення клопотання захисника з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 350 КПК України клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала.

Відповідно до ч.2 ст.22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч.6 ст.22 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про судову експертизу" судово-експертну діяльність у кримінальному провадженні здійснюють державні спеціалізовані установи, а в інших випадках - також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

Згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно з ч. 1 ст. 69 КПК України експертом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України "Про судову експертизу" на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження об`єктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, та дати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань.

Згідно з частинами 1, 4 ст. 101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Запитання, які ставляться експертові, та його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Відповідно до частин 3-4 ст. 332 КПК України до ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом. Суд має право не включати до ухвали питання, поставлені учасниками судового провадження, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі. Після постановлення судом ухвали про доручення проведення експертизи судовий розгляд продовжується, крім випадків, якщо таке продовження неможливе до отримання висновку експерта.

Згідно з положеннями Інструкції "Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень", затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року за № 53/5, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Згідно із ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ у справі "Дульський проти України" від 01 червня 2006 року зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів з`ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Враховуючи вищевикладені правові норми, з метою повного, належного та об`єктивного розгляду справи, суд вважає, що проведення судової почеркознавчої експертизи в межах даного кримінального провадження є доцільним для з`ясування того, чи рукописний текст та підписи у вищенаведених документах виконані однією і тією ж особою

Для проведення експертизи експертам слід скерувати оригінали розписки свідка ОСОБА_6 від 19.10.2019, оригінал присяги свідка та розписки ОСОБА_6 від 23.02.2023, протокол допиту свідка ОСОБА_6 від 10.06.2019. Оригінали розписок знаходяться у матеріалах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0001222 від 22.07.2018 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України (справа № 459/3876/19 (в 5-ти томах)), а протокол допиту свідка ОСОБА_6 від 10.06.2019 слід витребувати у Червоноградської окружної прокуратури Львівської області.

Беручи до уваги зазначене вище, з метою забезпечення повноти судового розгляду та об`єктивного з`ясування обставин вказаного кримінального провадження, суд дійшов висновку, що клопотання захисника про призначення судової почеркознавчої експертизи слід задовольнити.

Керуючись 69,101, 242, 332, 350 КПК України, ст. 7 Закону України «Про судову експертизу суд

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення судової почеркознавчої експертизи задовольнити.

Призначити у даному кримінальному провадженні судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз МВС України (м. Львів, вул. Липинська, 54).

На вирішення експертам поставити питання:

1)Чи виконані підписи та рукописний текст на розписці свідка від I9.10.20I9, на присязі свідка та розписці від 23.02.2023 та в протоколі допиту свідка від 10.06.2019 року однією тією ж особою чи різними особами?

2)Яка вірогідність того, що почерки належать одній і тій же особі, яка навмисно змінила свій почерк для ускладнення її ідентифікації?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків за ст.ст. 384-385 КК України.

Витребувати у Червоноградської окружної прокуратури Львівської області протокол допиту свідка ОСОБА_6 від 10.06.2019.

В розпорядження експертів надати оригінали розписки свідка від 19.10.2019, оригінал присяги свідка та розписки від 23.02.2023 (в матеріалах справи залишити копії даних документів), а також протокол допиту свідка від 10.06.2019.

Після проведення експертизи надані документи повернути до Червоноградського міського суду Львівської області.

Копію ухвали для виконання направити Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз МВС України (79024, м. Львів, вул. Липинського, 54).

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга через суд першої інстанції до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1