печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , процесуального керівника у кримінальному провадженні - прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000303 від 22 червня 2022 року ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

27.03.2023 прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з наведеним вище клопотанням.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що у провадженні Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, перебувають матеріали кримінального провадження за № 0000303 від 22.06.2022, за ознаками злочинів, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ч. 3 ст. 255, ч. 2 ст. 302, ч. 3 ст. 303, ч. 3 ст. 368 КК України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснює група прокурорів Київської міської прокуратури.

Обгрунтовуючи клопотання прокурор зазначав, що внаслідок особливої складності провадження закінчити його розслідування в строк до закінчення дії попередньої ухвали неможливо, оскільки необхідно виконати великий обсяг слідчих (розшукових) та процесуальних дій, які до цього часу не виконані у зв`язку з великим обсягом необхідних слідчих (розшукових) та процесуальних дій, складністю кримінального провадження та тяжкістю розслідуваного злочину, а також призначення додаткових експертиз відеозвукозапису; проведенням пред`явлення особи для впізнання. Крім цього, необхідний час для виконання вимог ст. 290 КПК України, складання реєстру матеріалів досудового розслідування та обвинувального акту; скласти та направити до суду обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження.

При цьому, ризики, передбачені ст. 177 КПК України та встановлені у ході досудового розслідування, що виправдовують обраний запобіжний захід не зменшилися та продовжують існувати.

Прокурор в судовому засіданні звертає увагу на те, що в клопотанні помилково зазначено, що сторона обвинувачення просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, одночасно просить вважати клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Клопотання підтримує та просить задовольнити в повному обсязі.

Захисник підозрюваного проти задоволення клопотання заперечував в повному обсязі, оскільки воно не відповідає вимогам КПК і повинно бути продовження запобіжного заходу, а не застосування. Також зазначив, що ризики не доведені, а підозри немає і тому вона не є обґрунтована, просив відмовити в задоволенні клопотання в повному обсязі.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника та зазначив, що не винен у вчиненні вказаних злочинів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, позицію підозрюваного та захисника щодо клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вказаною статтею передбачено, також, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Так, судовим розглядом встановлено, що 01.02.2023 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю Київської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 302 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_6 №757/5319/23-к від 09.02.2023 до ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 31.03.2023, заборонивши йому цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , за виключенням надання останньому медичної допомоги та прослідування до приміщення цивільного захисту населення.

Постановою заступника керівника Київської міської прокуратури від 23.03.2023 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 01.05.2023.

З викладеного вбачається, що кримінальне провадження триває, досудове розслідування не завершено.

Так, вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду: наявність даного ризику обґрунтовано тим, що у органу досудового розслідування на даний час є достатні підстави вважити, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, відповідальність за яке передбачена у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

- ризик незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадженні:

ОСОБА_3 може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, враховуючи характер інкримінованих дій. Застосовуючи інший запобіжний захід, підозрюваний буде мати реальну можливість безпосередньо або опосередковано погрожувати заявнику та іншим свідкам, які контактували з підозрюваним.

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя враховує частину 5 статті 9 КПК, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Слідчий суддя приймає до уваги, що у справі потрібно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, направлені на закінчення досудового розслідування.

Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, загрозу призначення суворого покарання за нього, характер вчинених злочинних дій, у яких підозрюється ОСОБА_3 , ризики які зазначені у клопотанні, які на даний час не зменшилися та продовжують існувати, дані які характеризують особу, а також, те що строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, слідчий суддя приходить до висновку, за доцільне продовжити до підозрюваного, передбачений ст. 181 КПК України, строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту,

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що тримання підозрюваного під домашнім арештом у період доби з 23:00 год. до 06:00 наступної доби цілком забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а саме:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- залишити на зберіганні у відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя вважає, що на даній стадії досудового розслідування, застосування до підозрюваного цілодобового домашнього арешту не викликано об`єктивною необхідністю, а тому запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний час доби здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, тобто одночасно буде забезпечено виконання цілей кримінального провадження та дотримано права особи підозрюваного, а відтак клопотання підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 49 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 199, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Продовжити строк застосування до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , з 23:00 год. до 06:00 год. наступної доби, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування до укриття цивільного захисту на строк дії покладених на нього обов`язків, до 01 травня 2023 року включно.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_3 виконувати процесуальні обов`язки, визначені частиною п`ятою ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- залишити на зберіганні у відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_3 до виконання органу Національної поліції за його місцем проживання.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1