Справа № 712/2150/23
Провадження № 1-кс/712/1107/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про арешт майна

06 березня 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 м. Черкаси клопотання прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000039 від 31.01.2023 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1 КК України про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

06.03.2023 до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження № 0000039 від 31.01.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1 КК України про арешт майна, з якого вбачається, що відділом нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Черкаської обласної прокуратури здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000039 від 31.01.2023 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1 КК України, досудове розслідування якого проводить слідчий відділ Управління Служби безпеки України в Черкаській області.

У ході досудового розслідування встановлено, що відповідно до Закону України «Про Збройні Сили України» № 1934 ХІІ від 06.12.1991 (зі змінами), територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (далі ТЦК та СП) структурно входять до складу Збройних Сил України, є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації. У своїй діяльності ТЦК та СП керуються Конституцією та законами України, актами Президента України, постановами Верховної ради України, актами Кабінету Міністрів України, наказами та директивами Верховного Головнокомандувача Збройних Сил, Міноборони, Міністра оборони, Генерального штабу Збройних Сил, іншими нормативно-правовими актами та Положенням про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, яке затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 № 154 (зі змінами) (далі Положення). Відповідно до частин 8 11 Положення, на ТЦК та СП покладаються завдання та обов`язки, пов`язані з виконанням законодавства України з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації.

У матеріалах, що стали підставами для реєстрації кримінальних правопорушень в Єдиному реєстрі досудових розслідувань наявні пояснення працівників ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 про функціонування в месенджерів «Телеграм» закритих груп (вхід в які здійснюється за запрошенням та за погодженням з адміністраторами) «Повістки Черкаси» (згодом перейменована на «Запрошення Черкаси»), «Повістки м. Сміла» та групи (каналу) « ІНФОРМАЦІЯ_4 », учасники яких шляхом надсилання текстових та ілюстративних повідомлень розголошують інформацію про час, дату та місце здійснення працівниками ТЦК та СП призовної роботи (вручення повісток), що сприяє ухилянню громадянами України призовного віку від виконання військового обов`язку, визначеного Законом України «Про військовий обов`язок і військову службу», та перешкоджає законній діяльності ТЦК та СП. Тобто, згідно з матеріалами, учасники та адміністратори указаних груп вчиняють злочин, передбачений ч. 1 ст. 114-1 КК України перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період.

Факти таких діянь підтверджуються проведеними у даному кримінальному провадженні слідчими діями: оглядами переписок у названих групах, допитами свідків, документами.

03.03.2023 на підставі ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси проведено обшук за місцем проживання адміністратора групи « ІНФОРМАЦІЯ_4 » громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено:

1) частини мобільного телефону «Motorola» (у розламаному вигляді) з СІМ-карткою оператора мобільного зв`язку з серійним номером НОМЕР_1 , яка знаходилась в телефоні.

ОСОБА_4 зламав власний телефон при ознайомленні з ухвалою про дозвіл на проведення обшуку, ймовірно, з метою приховання слідів, що можуть свідчити про його причетність до адміністрування групи «Повістки Умань».

Таким чином, указані речі є матеріальними об`єктами, які ймовірно були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Відповідно до постанови слідчого від 03.03.2023 вони визнані речовими доказами.

На теперішній час вирішується питання про проведення оглядів, досліджень, експертиз вилучених речей.

Приймаючи до уваги викладене, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, якими є зазначені вилучені під час обшуку речі, виникла необхідність у накладенні на них арешту.

Прокурор в судове засіданні не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. До суду надійшла заява про розгляд клопотання за відсутності прокурора.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання, заслухавши сторін, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Відповідно до витягу з кримінального провадження № 0000039 до ЄРДР 31.01.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1 КК України були внесені відомості про те, що невідомі учасники групи «Повістки Черкаси» в месенджері «Telegram», шляхом публікації інформації про перебування та переміщення на території м. Черкаси та Черкаського району представників та військовослужбовців ІНФОРМАЦІЯ_6 , перешкоджають їхній законній діяльності, пов`язаній з виконанням законодавства України з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки, мобілізації.

03.03.2023 на підставі ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси проведено обшук за місцем проживання адміністратора групи « ІНФОРМАЦІЯ_4 » громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено:

1) частини мобільного телефону «Motorola» (у розламаному вигляді) з СІМ-карткою оператора мобільного зв`язку з серійним номером НОМЕР_1 , яка знаходилась в телефоні.

З опису майна, вилученого під час обшуку вбачається., що мобільний телефон «Motorola» перебуває у розламаному вигляді (з двох шматків).

Постановою слідчого від 03.03.2023 року про визнання речових доказів зазначені речі - частини мобільного телефону «Motorola» (у розламаному вигляді) з СІМ-карткою оператора мобільного зв`язку з серійним номером НОМЕР_1 , яка знаходилась в телефоні визнані речовими доказами та передані на зберігання до камери зберігання речових доказів УСБУ в Черкаській області.

Виходячи з положень ст. 170 КПК України за клопотанням слідчого, погодженим прокурором, прокурора слідчим суддею може бути застосований такий захід забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Частиною 2 вказаної норми Закону визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

У випадку арешту майна з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно зі ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, у відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України, враховує:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи, що вилучені під час обшуку речі відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, то з метою забезпечення збереження речових доказів на них необхідно накласти арешт.

Згідно з положеннями ч. 7 ст. 236 КПК України, вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.

Таким чином, слідчим суддею враховується, що клопотання відповідає вищевказаним нормам Закону, крім того, є достатні дані, що вказують на те, що зазначені речі можуть бути використані у подальшому в якості доказів. Вказані підстави визнаються прийнятними і такими, що відповідають потребам кримінального провадження.

Прокурором у клопотанні належним чином викладені підстави, у зв`язку з наявністю яких потрібно здійснити арешт вилученого майна, конкретно вказані речі, на які планується накласти арешт, їх вичерпний опис та ознаки.

При цьому слідчий суддя зазначає, що під час проведення досудового розслідування кримінального провадження підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна мають право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України. Тобто арешт майна є тимчасовим заходом та не позбавляє права власності на вказане майно.

У зв`язку з наведеним, у слідчого судді відсутні будь-які сумніви у визнанні тимчасово вилученого майна, арешт на яке планується отримати, в якості доказів, які слугуватимуть встановленню об`єктивної істини у кримінальному провадженні, тому наявні підстави для задоволення клопотання.

Вирішуючи питання стосовно відповідності клопотання про арешт майна встановленим вимогам закону про строки подання його до суду, слідчий суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У відповідності до ч. 3 ст. 115 КПК України, при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

У відповідності до ч. 5 ст. 115 КПК України, при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк.

Слідчим суддею надано оцінку зазначеним обставинам та встановлено, що обшук проведено 03.03.2023 року, до суду клопотання надійшло 06.03.2023 року.

Разом з тим, слідчий суддя наголошує на тому, що 04.03.2023 року субота, а 05.03.2023 року, відповідно, неділя, тобто клопотання подано до суду у перший робочий день після вихідних.

Враховуючи, що відлік часу, визначеного ч. 5 ст. 171 КПК України, починається з моменту закінчення складання та підписання відповідного протоколу, яким фіксується відповідна слідча дія, слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна поданий не пізніше наступного робочого дня від проведення огляду, тому строки передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України не порушені.

На підставі наведеного вище, керуючись ст. 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000039 від 31.01.2023 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 :

- частини мобільного телефону «Motorola» (у розламаному вигляді) з СІМ-карткою оператора мобільного зв`язку з серійним номером НОМЕР_1 , яка знаходилась в телефоні, що постановою від 03.03.2023 року визнані речовими доказами та передані на зберігання до камери зберігання речових доказів УСБУ в Черкаській області, шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування цим майном.

Ухвала про арешт виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена сторонами безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня винесення. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси ОСОБА_1