Справа № 991/875/23
Провадження 1-кс/991/883/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2023 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , детектива ОСОБА_4 , адвокатів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_5 , подане в інтересах ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та клопотання адвоката ОСОБА_6 , подане в інтересах ОСОБА_9 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 12.11.2020 у справі №991/9133/20 у кримінальному провадженні № 0000856 від 01.10.2019,

ВСТАНОВИВ:

01.02.2023 до Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5 , подане в інтересах ОСОБА_7 та ОСОБА_8 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 12.11.2020 у справі № 991/9133/20 у кримінальному провадженні №0000856 від 01.10.2019, у якому він просить скасувати арешт, накладений на наступне майно:

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5280, площею 2 га, власник - ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_1 (п. 33 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5281, площею 2 га, власник - ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_1 (п. 30 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5284, площею 1,9999 га, власник - ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_1 (п. 27 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5287, площею 2 га, власник - ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_1 (п. 28 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5283, площею 2 га, власник - ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_2 (п. 164 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5286, площею 2 га, власник - ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_2 (п. 166 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5563, площею 2 га, власник - ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_2 (п. 167 резолютивної частини ухвали).

У той же час, 01.02.2023 до Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_6 , подане в інтересах ОСОБА_9 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 12.11.2020 у справі № 991/9133/20 у кримінальному провадженні № 0000856 від 01.10.2019, у якому він просить скасувати арешт, накладений на наступне майно:

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5499, площею 0,2472 га, власник - ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_3 (п. 10 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5502, площею 0,4 га, власник - ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_3 (п. 11 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5298, площею 0,2082 га, власник - ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_3 (п. 18 резолютивної частини ухвали).

Оскільки наведені клопотання адвокатів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 подані в інтересах власників земельних ділянок, в рамках одного кримінального провадження № 0000856 від 01.10.2019, стосуються майна, на яке було накладено арешт однією й тією ж ухвалою, а саме ухвалою слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 12.11.2020 у справі № 991/9133/20, слідчий суддя постановив ухвалу від 09.02.2023 про об`єднання поданих клопотань в одне судове провадження за номером справи № 991/875/23, провадження № 1-кс/991/883/23.

Тож наразі слідчим суддею здійснюється розгляд клопотань адвоката ОСОБА_5 , в інтересах ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та адвоката ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_9 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 12.11.2020 у справі № 991/9133/20 у кримінальному провадженні № 0000856 від 01.10.2019.

Розгляд клопотань призначено на 15.02.2023.

До початку судового розгляду від прокурора ОСОБА_3 та адвокатів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 надійшли клопотання про відкладення розгляду, у зв`язку із зайнятістю в інших судових процесах. За наведеного, розгляд клопотань відкладено на 28.02.2023.

27.02.2023 до початку судового розгляду від прокурора ОСОБА_3 надійшло клопотання про відкладення розгляду через зайнятість прокурора в іншому судовому засіданні.

28.02.2023 в судовому засіданні адвокатом ОСОБА_5 подано клопотання про витребування доказів, а саме адвокат просив витребувати у прокурора в кримінальному провадженні №00856 інформацію та документальне підтвердження: коли призначено експертизу (витребувати копію постанови про призначення експертизи);чи звертався експерт до органу досудового розслідування чи прокурора щодо продовження строку проведення експертизи (в позитивному випадку витребувати копію звернення);чи надавав слідчий або прокурор згоду на продовження строку проведення експертизи; скільки разів та коли звертались до експерта з приводу проведення експертизи та які причини перешкоджають її проведенню. Отримані матеріали адвокат просив приєднати до даного провадження та врахувати при розгляді клопотання про скасування арешту майна.

Слідчим суддею задоволено вказане клопотання адвоката, розгляд відкладено на 07.03.2023.

07.03.2023 у судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та детектив ОСОБА_4 заперечували з приводу клопотань адвокатів про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді 12.11.2020 у кримінальному провадженні №0000856 від 01.10.2019, на земельні ділянки, вважали арешт накладений на земельній ділянки обґрунтовано, оскільки вказані земельні ділянки визнані постановою детектива речовим доказом у кримінальному провадженні, за такого відсутні підстави для скасування арешту із зазначених земельних ділянок.

Надали до суду матеріали на підтвердження призначення, направлення та проведення у кримінальному провадженні комплексної земельно-технічної та оціночно-земельної експертизи.

Адвокати ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в судовому засіданні просили скасувати арешт із земельних ділянок, належних ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , зауважили що вони є добросовісними набувачами, а тому накладений арешт є порушенням їх права власності. Додали, що арешт на земельні ділянки накладений вже протягом тривалого часу, тому відпала необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали клопотань про скасування арешту майна, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У поданих адвокатами клопотаннях ставиться питання про скасування накладеного згідно ухвали слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 12.11.2020 у справі №991/9133/20 арешту на земельні ділянки, які розташовані на території Софіївсько-Борщагівської та Петропавлівсько-Борщагівської сільських рад Києво-Святошинського району Київської області, в тому числі із забороною відчуження, зміни, реєстрації (перереєстрації), застави або іншого виду зміни власника майна, поділу об`єднання, забудови, зміни категорії та цільового призначення, а також із забороною службовим та посадови особам Головного управління Держгеокадастру у Київській області (код ЄДРПОУ - 39817550) та його структурним підрозділам, у тому числі державним кадастровим реєстраторам, вчиняти будь-які дії з поділу, об`єднання, зміни власника, категорії, цільового призначення та конфігурації вищезазначених земельних ділянок; із забороною службовим та посадовим особам Державної архітектурно-будівельної інспекції України, її структурних та територіальних підрозділів вчиняти дії по реєстрації дозвільних документів на забудову вищезазначених ділянок; та із забороною службовим та посадовим особам сектору містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області вчиняти дії по видачі містобудівних умов та обмежень забудови цих земельних ділянок, а саме на наступні земельні ділянки:

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5280, площею 2 га, власник - ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_1 (п. 33 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5281, площею 2 га, власник - ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_1 (п. 30 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5284, площею 1,9999 га, власник - ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_1 (п. 27 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5287, площею 2 га, власник - ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_1 (п. 28 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5283, площею 2 га, власник - ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_2 (п. 164 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5286, площею 2 га, власник - ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_2 (п. 166 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5563, площею 2 га, власник - ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_2 (п. 167 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5499, площею 0,2472 га, власник - ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_3 (п. 10 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5502, площею 0,4 га, власник - ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_3 (п. 11 резолютивної частини ухвали);

-земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:5298, площею 0,2082 га, власник - ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_3 (п. 18 резолютивної частини ухвали).

В обґрунтування поданих клопотань зазначено, що ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду у справі №991/9133/20 (провадження 1-кс/991/9362/20) від 12.11.2020 у кримінальному провадженні № 0000856, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.10.2019, накладено арешт із забороною відчуження, зміни, реєстрації (перереєстрації), застави або іншого виду зміни власника майна, поділу об`єднання, забудови, зміни категорії та цільового призначення 185 земельних ділянок, серед яких, зокрема, є вищенаведені земельні ділянки, власниками яких є ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . Як вбачається зі змісту клопотань, підставами звернення адвокатів до слідчого судді із вказаними клопотаннями стало те, що, на думку сторони захисту, ухвала, якою накладено арешт на вказані земельні ділянки, прийнята неправомірно з порушенням законних прав та інтересів власників, арешт необґрунтований та накладений вже протягом тривалого часу, а тому потреба у застосуванні такого заходу на даний час вже відсутня.

Встановлено, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000856 від 01.10.2019 за фактом зловживання владою та службовим становищем службовими особами Головного управління Держгеокадастру у Київській області за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.364 КК України.

В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що відповідно до державного акту на право постійного користування землею серії ІІ-КВ №003658 від 11.11.2002 у постійному користуванні державного підприємства «Науково-дослідний виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця» (далі - ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця») перебували земельні ділянки 1-4 загальною площею 1448,5994 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва в межах Софїївсько-Борщагівської сільської ради Києво- Святошинського району Київської області. Відповідно до державного акту на право постійного користування землею серії ІІ-КВ №003662 від 15.11.2002 у постійному користуванні ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця» перебували земельні ділянки 1-4 загальною площею 421,4907 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва в межах Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області.

ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця» розробило документацію із землеустрою щодо проведення інвентаризації та складання правовстановлюючих документів на земельні ділянки на території Софїївсько-Борщагівської та Петропавлівсько-Борщагівської сільських рад Києво- Святошинського району Київської області, які перебували у його постійному користуванні. У ході розроблення документації із землеустрою земельним ділянкам присвоєно кадастрові номери та внесено відомості до них до Національної кадастрової системи.

Підставами для виникнення права постійного користування на земельні ділянки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно зазначено державний акт на право постійного користування землею серії ІІ-КВ №003658 від 11.11.2002 та державний акт на право постійного користування землею серії ІІ-КВ №003662 від 15.11.2002, якими підтверджено право постійного користування землею ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця».

У подальшому за результатами розгляду скарг Головного управління Держгеокадастру у Київській області, поданих до Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації Міністерства Юстиції України щодо державної реєстрації права постійного користування земельними ділянками ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця», рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень наказом Мін`юсту було скасоване. Після цього упродовж липня та серпня 2019 року службові особи Головного управління Держгеокадастру у Київській області передали у приватну власність 164 земельні ділянки. У подальшому деякі земельні ділянки були поділені, в результаті утворено 185 земельних ділянок.

За твердженнями прокурора земельні ділянки передані у приватну власність незаконно.

Постановою детектива НАБУ від 02.11.2020 земельні ділянки визнано речовими доказами, у даному кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчої судді у справі № 991/9133/20 від 12.11.2020 задоволено клопотання прокурора у провадженні № 00008561, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.10.2019, накладено арешт із забороною відчуження, зміни, реєстрації (перереєстрації), застави або іншого виду зміни власника майна, поділу об`єднання, забудови, зміни категорії та цільового призначення земельних ділянок, які розташовані на території Софіївсько-Борщагівської та Петропавлівсько-Борщагівської сільських рад Києво-Святошинського району Київської області, в тому числі із забороною службовим та посадови особам Головного управління Держгеокадастру у Київській області (код ЄДРПОУ - 39817550) та його структурним підрозділам, у тому числі державним кадастровим реєстраторам, вчиняти будь-які дії з поділу, об`єднання, зміни власника, категорії, цільового призначення та конфігурації вищезазначених земельних ділянок; із забороною службовим та посадовим особам Державної архітектурно-будівельної інспекції України, її структурних та територіальних підрозділів вчиняти дії по реєстрації дозвільних документів на забудову вищезазначених ділянок; та із забороною службовим та посадовим особам сектору містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області вчиняти дії по видачі містобудівних умов та обмежень забудови цих земельних ділянок.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 1 ст. 174 КПК України).

Слідчий суддя зауважує, що інститут скасування арешту пов`язаний з наявністю двох умов, закріплених у ст. 174 КПК України - необґрунтованістю його накладення та відсутності подальшої потреби в ньому.

Підставами для накладення арешту на майно, згідно ухвали слідчого судді від 12.11.2020, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КК України є забезпечення збереження речового доказу.

Статтею 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1 ст. 131 КПК України).

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням. (ч. 3 ст. 132 КПК України).

Відповідно до ухвали слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 12.11.2020 у справі №991/9133/20 основним ризиком, для запобігання якого необхідно накладення арешту, є можливість відчуження цього майна власником (третьою особою). З накладенням арешту втрачається можливість особи відчужити ці активи на користь третіх осіб. Таким чином, може бути виконане завдання арешту майна, а саме запобігання його відчуження.

Як слідує з поданих матеріалів, одним із доводів адвокатів щодо неправомірності накладення арешту на майно є посилання на те, земельні ділянки не можуть бути речовими доказами так як не є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, в той же час вони не зберегли на собі сліди вчинення такого кримінального правопорушення та відповідно не містять інших відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку із тим, що перехід речових прав на земельні ділянки відбувається на підставі правочинів або рішень компетентних органів. Тож, фактично висновки слідчої судді ґрунтуються на наявності постанови детектива у кримінальному провадженні про визнані земельних ділянок речовими доказами.

Крім того, за твердженнями адвокатів, враховуючи кваліфікацію ч.2 ст.364 КК України, основним безпосереднім об`єктом злочину є суспільні відносини, що забезпечують правильну (належну) діяльність органів державної влади, органів місцевого самоврядування, державних чи комунальних підприємств, установ, організацій, а також їх службових осіб, а додатковим безпосереднім охоронювані законом права, свободи та інтереси окремих громадян, або державні чи громадські інтереси, або інтереси юридичних осіб. Поряд із цим, земельна ділянка - це частина земельної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами суб`єктів власності. Право власності на земельну ділянку поширюється в її межах на поверхневий (ґрунтовий) шар, на водні об`єкти, ліси і багаторічні насадження, які на ній знаходяться, а також на простір, що знаходиться над та під поверхнею ділянки (ст.79 Земельного Кодексу України). З огляду на що у доводах прокурора та в ухвалі слідчої судді Вищого антикорупційного суду відсутнє обґрунтування того, що земельні ділянки зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, кваліфікованого за ч. 2 ст. 364 КК України.

Отже, сторона захисту наголошує, що наявність арешту накладеного на вказані земельні ділянки порушує право власності ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які є добросовісними набувачами та жодного відношення до кримінального провадження не мають.

Не погоджуючись із доводами сторони захисту, прокурор та детектив в судовому засіданні заперечили та зауважили, що в рамках кримінального провадження досліджуються обставини незаконної передачі вказаних земельних ділянок у приватну власність, в тому числі і названим вище особам.

Як вже зазначалось, ст. 98 КПК України наведено дефініцію речового доказу та визначено критерії, за якими матеріальні об`єкти є речовими доказами.

Земельні ділянки, на які на даний час накладено арешт, є предметом (об`єктом кримінально протиправних дій) кримінального правопорушення, які у кримінальному провадженні визнано речовими доказами.

З огляду на зазначене слідчий суддя зауважує, що при постановленні ухвали про накладення арешту на майно від 12.11.2020 слідчою суддею враховано правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для третіх осіб.

На підставі даних, отриманих в ході досудового розслідування за результатами проведення слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій є достатні підстави вважати, що відчуження земель державної власності, котрі перебували у користуванні державного підприємства «Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця» умисно здійснено службовими особами ГУ Держгеокадастру у Київській області за попередньою змовою з іншими не встановленими особами всупереч вимогам законодавства.

У відповідності до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Оскільки в даному кримінальному провадженні досліджуються обставини відчуження земель державної власності, що на даний час перебувають у володінні фізичних та юридичних осіб, предметом кримінального правопорушення є саме зазначені земельні ділянки і їх вартість є обставиною, що підлягає доказуванню відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 91 КПК України.

В той же час як вбачається з наданих стороною обвинувачення матеріалів, постановою детектива Національного антикорупційного бюро України від 26.01.2021 призначено комплексну земельно-технічну та оціночно-земельну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (КНДІСЕ). Необхідність у призначенні експертизи обґрунтована тим, що в рамках досудового розслідування виникла необхідність у визначенні відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладення земельних ділянок, які перебували у постійному користуванні ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця», на межі 185 земельних ділянок, які на даний час перебувають у володінні фізичних та юридичних осіб.

За результатами проведення комплексної земельно-технічної та оціночно-земельної експертизи у кримінальному провадженні експертами складено висновок від 03.02.2022 №4946/21-41/2038-2260/22-41. У висновку експертизи встановлено, що земельні ділянки, які згідно правовстановлюючих документів та документації із землеустрою перебували у постійному користуванні ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця» - накладаються на земельні ділянки (які на даний час перебувають у приватній власності), що в свою чергу стверджує версію слідства стосовно наявності ознак незаконної передачі таких земельних ділянок у приватну власність та подальшого їх поділу.

З огляду на зазначене, слідчий суддя приходить до висновку про безпідставність тверджень сторони захисту щодо невідповідності вказаних земельних ділянок критеріям речових доказів, оскільки як свідчать матеріали, вказані земельні ділянки є предметом (об`єктом) кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди вчинення такого кримінального правопорушення та відповідно містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим, в рамках даного кримінального провадження підлягає ґрунтовному дослідженню питання щодо наявності правових підстав для переходу речових прав на такі земельні ділянки.

Поряд з цим варто враховувати, що арешт майна з підстав, передбачених п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів та являється самостійною правовою підставою для арешту майна, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні та не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна, на відміну від інших правових підстав.

В ході розгляду клопотань заявників не доведені обставини, які б давали підстави вважати, що на даний час відпала потреба у дії такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, крім того заявниками не доведено необґрунтованості накладення такого арешту.

Тож на даному етапі скасування арешту, накладеного на вказані земельні ділянки, є передчасним.

В свою чергу, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке обмеження для виконання завдань кримінального провадження, а також завдань арешту майна, визначених в абз.2 ч.1 ст.170 КПК України. На думку слідчого судді, таке втручання органів досудового розслідування у права і свободи особи є розумним та пропорційним меті кримінального провадження.

Посилання ж сторони захисту на розгляд клопотань про арешт майна без повідомлення та без участі власників майна, як на одну з підстав можливого скасування арешту майна, не заслуговують на увагу, оскільки ч. 2 ст. 172 КПК України визначає таку можливість, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна. В той же час варто враховувати, що в даному кримінальному провадженні досліджуються обставини відчуження земель державної власності, що на даний час перебувають у володінні фізичних та юридичних осіб, предметом кримінального правопорушення є саме зазначені земельні ділянки, за такого слідчим суддею обґрунтовано прийнято рішення про здійснення розгляду клопотання в закритому судовому засіданні та без виклику власників майна, з метою забезпечення мети арешту.

Поряд з цим слідчий суддя зауважує, що накладений арешт на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав, хоча власник обмежується у реалізації всіх правомочностей права власності, такий захід є тимчасовим, а тому відповідні обмеження є розумними і співмірними, з огляду на завдання кримінального провадження та, з урахуванням досліджених обставин в цьому кримінальному провадженні, потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи з метою виконання завдань кримінального провадження.

Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність визначених ст.174 КПК України підстав для скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 12.11.2020 у справі № 991/9133/20, тому клопотання адвоката ОСОБА_5 , подане в інтересах ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та клопотання адвоката ОСОБА_6 , подане в інтересах ОСОБА_9 про скасування арешту майна задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 174, 307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 , поданого в інтересах ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та клопотання адвоката ОСОБА_6 , поданого в інтересах ОСОБА_9 , про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 12.11.2020 у справі №991/9133/20, у кримінальному провадженні №0000856 від 01.10.2019 на земельні ділянки, власниками яких є ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1