печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_6 при секретарі судових засідань ОСОБА_7, за участю прокурора ОСОБА_8., захисника ОСОБА_9., підозрюваного ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_10 звернулася до суду із клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи подане клопотання сторона обвинувачення вказує, що СВ Печерським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000663 від 22.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У клопотанні вказано, що 22 червня 2022 року об 11 год. 15 хв., ОСОБА_1 , перебував за адресою: м. Київ, вул. Іоана Павла II, буд. 17, де на неохоронюваному паркувальному майданчику знаходився автомобіль марки Mercedes- Benz GLE 250 d 4MATIC, чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , чорного кольору, що на праві власності належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та в цей час у ОСОБА_1 , виник злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна (крадіжку).

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжку), вчинену повторно, під час дії воєнного стану, та діючи з корисливих мотивів, з метою власного протиправного збагачення, впевнившись, що за його діями ніхто з сторонніх осіб не спостерігає, ОСОБА_1 , підійшов до вищевказаного автомобіля та використовуючи інструмент, що мав при собі, а саме гострозубці перекусив дроти живлення та руками демонтував скло з номером НОМЕР_2 лівого зовнішнього бокового дзеркала вищезазначеного транспортного засобу, згідно довідки (рахунку) № НОМЕР_3 від 22.06.2022, вартістю 17 831 грн. 10 коп., після чого заховав його під кофту, в який був одягнений, тим самим вчинивши його таємне викрадення.

В подальшому ОСОБА_1 утримуючи при собі дзеркальний елемент, що став об`єктом злочинного посягання з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_2 матеріальної шкоди на суму згідно довідки (рахунку) № від 22.06.2022, вартістю 17 831 грн. 10 коп.

У вчиненні вказаного кримінально правопорушення підозрюється: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, неодруженого тимчасово не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою : АДРЕСА_1 , раніше судимого :

1) 26.09.2013 Дніпровським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі;

2) 21.11.2013 Дніпровським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 185 КК України до 4 років позбавлення волі;

3) 03.06.2019 Дніпровським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 309 КК України до сплати штрафу у сумі 1700 гривень;

4) 30.04.2020 Дарницьким районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України до 6 місяців арешту;

5) 14.04.2020 Київською місцевою прокуратурою № 4 скеровано обвинувальний акт до Дніпровського районного суду м. Києва за ч. 2 ст. 185 КК України;

6) 30.11.2021 Дніпровською окружною прокуратурою м. Києва скеровано обвинувальний акт до Дніпровського районного суду м. Києва за ч. 2 с. 185 КК України;

7) 22.12.2021 Дніпровською окружною прокуратурою м. Києва скеровано обвинувальний акт до Дніпровського районного суду м. Києва за ч. 2 ст. 185 КК України, -

Обґрунтованість пред`явленого повідомлення про підозру ОСОБА_1 , підтверджується наступними зібраними під час досудового розслідування доказами: - протоколом огляду місця події від 22.06.2022 року, протоколами допиту свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 протоколом допиту потерпілого ОСОБА_2 , довідкою про вартість майна, протоколом допиту підозрюваного від 22.06.2022 року, протоколом затримання підозрюваного від 22.06.2022 та іншими матеріалами кримінального провадження.

23.06.2022 ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України.

Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_1 , раніше неодноразово судимий за вчинення умисних злочинів, останній раз 30.04.2020 року Дарницьким районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, до покарання у вигляді 6 місяців арешту, до теперішнього часу на шлях виправлення не став, та маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, вчинив нове кримінальне правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі строком до 8 років, а також запобігання спробам вчинити нове кримінальне правопорушення, у слідства виникла необхідність в обранні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість та необхідність у застосуванні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Захисники у судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, вказавши на те, що клопотання не містить виклад обставин, які б свідчили про наявність ризиків визначених ст. 177 КПК України, просять відмовити в задоволенні клопотання.

Підозрюваний у кримінальному проваджені у судовому засіданні підтримав позицію захисників.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного, його захисників, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Основні доводи внесеного стороною кримінального провадження клопотання зводяться до наявності кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_1 , а наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до вимог п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, при вирішені питання, чи було особу «обвинувачену в кримінальному правопорушенні» для цілей статті 6 Конвенції, необхідно виходити з таких трьох критеріїв: категорія даного провадження згідно з національним законодавством; суттєві характерні риси цього провадження; вид та суворість міри покарання, яке може бути призначено заявникові. [«O. v. Norway», n. 33926].

«Законність» тримання під вартою з погляду національного закону не завжди є вирішальним чинником. Європейський суд з прав людини зазначає, що тримання під вартою протягом зазначеного періоду має відповідати меті пункту 1 статті 5 Конвенції, яка забороняє безпідставне позбавлення свободи. [«Гаважук проти України», п. 63654]; [«Мурукін проти України», п. 34]; [«Буряга проти України», п. 54655]; [«Фельдман проти України», п. 68656].

Тримання під вартою у відповідності до пункту 1(с) статті 5 Конвенції має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття заявника під варту має бути конче необхідним для забезпечення його присутності в суді, але водночас інші, менш суворі заходи можуть бути достатніми для досягнення цієї мети. (Рішення : «Ladent v. Poland», n. 55660; «Ambruszkiewicz v. Poland», n.n. 29-33661; «Хайредінов проти України», n. 28).

Затримання особи є настільки серйозним запобіжним заходом, що воно є виправданим, лише якщо інші, менш суворі, заходи були розглянуті та визнанні недостатніми для забезпечення захисту індивідуальних або суспільних інтересів, які можуть вимагати затримання відповідної особи. (Рішення : «X. v. Finland», n. 151).

ЄСПЛ визнав, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню є недостатньою для обґрунтування обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Виходячи із правової позиції ЄСПЛ при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи її переконливість. При цьому прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам передбачених ст. 177 КПК України.

В ході розгляду клопотання слідчим суддею було встановлено, що виключних обставин для тримання ОСОБА_1 під вартою немає, оскільки даних, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів у клопотанні слідчого не вказано та в судовому засіданні не доведено.

Враховуючи те, що прокурор не довів суду виняткових обставин, які б виправдовували подальше обмеження права підозрюваного на свободу та свідчили б про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід, передбачений ст. 181 КПК України, у вигляді домашнього арешту, із забороною цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , який є співмірний з існуючими ризиками, особою підозрюваного, тяжкістю злочину та його наслідками. При цьому, такий режим може перериватись необхідністю отримання медичної допомоги.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_1 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- не відлучатись з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора;

- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 206, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту, строком до 22.08.2022 включно.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_1 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- не відлучатись з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора;

- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді та покладених судом обов`язків в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні до 22.08.2022 року включно.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_1 з-під варти в залі суду.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6