Справа № 646/1189/23
Провадження № 1-кс/646/419/2023
УХВАЛА

іменем України

31.03.2023 року слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000276 від 04.03.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий СВ відділу поліції № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_3 29.03.2023 року звернулася до суду із вказаним клопотанням, погодженим прокурором Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 у якому просила накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події, а саме: металеву раму від сидіння, зі слідами ржавіння, металевого кольору, з крилом та бензиновий бак червоного кольору з написом «ALPHA-LUX» із візерунком чорно-червоного кольору, що належить ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження усіма особами, із подальшим зберіганням майна.

Підставами для арешту майна слідчий вказує, що слідчим відділом ВП №1 Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000276 від 04.03.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

28.03.2023 з 12 год. 59 хв. по 13 год. 40 хв. слідчим слідчого відділення ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 та у учасника процесуальної дії ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 виявлено та вилучено: металеву раму від сидіння, зі слідами ржавіння, металевого кольору, з крилом; бензиновий бак червоного кольору з написом «ALPHA-LUX» із візерунком чорно-червоного кольору.

Вищевказане майно опечатано та скріплено підписами понятих, та вилучено до ВП № 1 ХРУП № 1.

28.03.2023 року металева рама від сидіння, зі слідами ржавіння, металевого кольору, з крилом та бензиновий бак червоного кольору з написом «ALPHA-LUX» із візерунком чорно-червоного кольору визнано речовими доказами.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що металева рама від сидіння, зі слідами ржавіння, металевого кольору, з крилом та бензиновий бак червоного кольору з написом «ALPHA-LUX» із візерунком чорно-червоного кольору, можуть бути майном, викраденим невстановленою особою за адресою: АДРЕСА_2 , яке було вилучено у ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , м.т., який є на даний час третьою особою у кримінальному провадженні. Фактично вказане майно належить, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_2 який є потерпілим в даному кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, які є знаряддям кримінального правопорушення, які визнано на даний час речовими доказами та які мають значення для кримінального провадження та з метою проведення огляду та призначення судових експертиз, висновки яких буде долучено до матеріалів кримінального провадження і в подальшому будуть використані як докази під час судового розгляду слідча звернулась до суду з вищезазначеним клопотанням про арешт майна.

Слідчий, потерпілий та ОСОБА_8 , у якого було вилучено вказане майно, у судове засідання не з`явились, надали суду заяви про розгляд клопотання за їх відсутності.

Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Слідчим суддею встановлено, що відділом поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 40000276 від 04.03.2023 року.

Згідно постанови слідчого ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області вилучені під час проведення огляду місця події металева рама від сидіння, зі слідами ржавіння, металевого кольору, з крилом та бензиновий бак червоного кольору з написом «ALPHA-LUX» із візерунком чорно-червоного кольору визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

На виконання вимог абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, слідча звернулась до суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, а саме 29.03.2023 року.

В передбачений кримінальним процесуальним законодавством строк стороною обвинувачення, як встановлено вище, подано до суду клопотання про арешт майна.

Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Більш того, в ст. 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Так, слідчим доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до ст. ст. 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно, яке було вилучене під час огляду місця події, має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є предметом вчинення кримінального правопорушення та існує можливість його використання, як доказу у кримінальному провадженні. Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно шляхом заборони відчуження та розпорядження будь-яким особам даним майном.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000276 від 04.03.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події, а саме: металеву раму від сидіння, зі слідами ржавіння, металевого кольору, з крилом та бензиновий бак червоного кольору з написом «ALPHA-LUX» із візерунком чорно-червоного кольору, що належить ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , , що проживає за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом заборони відчуження та розпорядження будь-якими особами, з правом користування власнику, із подальшим зберіганням майна, відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Місце зберігання арештованого майна визначити за органом досудового розслідування.

Роз`яснити слідчому СВ відділу поліції № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про відповідальність за зберігання арештованого майна.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя -