Провадження № 11-о/4823/1/23
Категорія - заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А

10 січня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Чернігівського апеляційного суду в складі:

Головуючого-суддіОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 ОСОБА_18

за участі секретаря ОСОБА_5

сторін провадження

засудженої ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції)

її захисника - адвоката ОСОБА_7 (в режимі відеоконференції)

потерпілого ОСОБА_8

його представника адвоката ОСОБА_9

прокурора ОСОБА_10

Розглянула у відкритому судовому засіданні одночасно в режимі відеоконференції з Державною установою «Качанівська виправна колонія № 54» та особистими засобами відео зв`язку захисника адвоката ОСОБА_7 заяву захисника адвоката ОСОБА_7 в інтересах засудженої ОСОБА_6 про перегляд ухвали Чернігівського апеляційного суду від 28 травня 2020 року за нововиявленими обставинами,

В С Т А Н О В И Л А :

19 листопада 2021 року адвокат ОСОБА_7 звернулась із заявою про перегляд ухвали Чернігівського апеляційного суду від 28 травня 2020 року за нововиявленими обставинами, мотивуючи тим, що під час автоматизованого розподілу справи для розгляду апеляційної скарги захисника ОСОБА_11 в інтересах обвинуваченої ОСОБА_6 були допущені такі порушення, які вказують на те, що апеляційний розгляд відбувався не уповноваженим складом суддів, оскільки автоматизований розподіл справи в суді апеляційної інстанції був проведений з урахуванням складів постійних колегій суддів, визначених зборами суддів. Застосування такого порядку, на думку захисника, прямо суперечить правилам, визначеним у ч. 3 та ч. 6 ст. 35 КПК України, якими не передбачена можливість проведення автоматичного розподілу справ, з урахуванням складів постійних колегій суддів.

Усі наведені в заяві обставини є юридичними фактами, які мають значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи в Чернігівському апеляційному суді, але не були і не могли бути відомі ОСОБА_6 , а тому просить поновити строк на подання заяви про перегляд ухвали Чернігівського апеляційного суду від 28 травня 2020 року та переглянути вказане судове рішення за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України за нововиявленими обставинами через постановлення судового незаконним складом суду.

Заслухавши доповідача, захисника ОСОБА_7 та засуджену ОСОБА_6 , які підтримала доводи викладені в заяві про перегляд ухвали апеляційного суду за нововиявленими обставинами, потерпілого ОСОБА_8 та його представника адвоката ОСОБА_9 , прокурора ОСОБА_10 , які вказували на відсутність підстав для задоволення заяви і перегляду рішення апеляційного суду, перевіривши матеріали судового провадження та доводи заяви захисника, колегія суддів вважає заяву адвоката ОСОБА_7 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали апеляційного суду залишити без задоволення.

Вироком Деснянського районного суду м. Чернігова 21 жовтня 2019 року ОСОБА_6 була засуджена за п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України до довічного позбавлення волі.

Ухвалою Чернігівського апеляційного суду 28 травня 2020 року апеляційну скаргу захисника засудженої ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_11 була залишена без задоволення, а вирок Деснянського районного суду м. Чернігова від 21 жовтня 2019 року без змін.

25 листопада 2020 року за результатами розгляду касаційних скарг адвокатів ОСОБА_12 та ОСОБА_11 Верховний Суд постановив касаційні скарги залишити без задоволення, а вирок Деснянського районного суду м. Чернігова від 21 жовтня 2019 року та ухвалу Чернігівського апеляційного суду від 28 травня 2020 року щодо ОСОБА_6 , без зміни.

Вирок суду щодо ОСОБА_6 набрав законної сили та приведений до виконання, засуджена відбуває покарання у виді довічного позбавлення волі в Качанівській виправні колонії № 54.

На відміну від апеляційного та касаційного розгляду справи, перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є специфічним провадженням перегляду судових рішень, що набрали законної сили, і служить усуненню недоліків попереднього судового розгляду.

Провадження за нововиявленими обставинами відбувається у зв`язку з виявленням таких обставин, які виникли вже після розгляду кримінальної справи або існували на момент її розгляду, однак не були відомі суду і їх наявність не дає оцінювати винесене судове рішення як законне, обґрунтоване та справедливе.

Відповідно до ч. 1 ст. 463 КПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами подається до суду тієї інстанції, який першим допустив помилку внаслідок незнання про існування таких обставин.

Захисник ОСОБА_7 звернулась із заявою про перегляд ухвали Чернігівського апеляційного суду від 28 травня 2020 року, постановленої за результатом перегляду по суті вироку Деснянського районного суду м.Чернігова від 21 жовтня 2019 року щодо ОСОБА_6 . Зазначена ухвала апеляційного суду була ним постановлена саме як судом апеляційної інстанції в порядку Глави 31 КПК України та підлягає розгляду колегією суддів Чернігівського апеляційного суду.

Після надходження апеляційної скарги захисника ОСОБА_11 в інтересах ОСОБА_6 на адресу Чернігівського апеляційного суду 27 листопада 2019 року був здійснений її автоматизований розподіл відповідно до діючого законодавства та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради Суддів України 02березня 2018 року за №17, яке набрало чинності 15 березня 2018 року в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи та порядку оприлюднення інформації щодо справи, визначеної процесуальними законами.

Тобто, під час автоматизованого розподілу апеляційної скарги у даному кримінальному провадженні та визначення складу колегії суддів 27 листопада 2019 року, уповноважена особа Чернігівського апеляційного суду керувалась саме цим Положенням, а не Положенням в редакції від 15 вересня 2016 року, на яке помилково посилається захисник у своїй заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

27 листопада 2019 року був здійснений автоматизований розподіл для розгляду апеляційної скарги захисника ОСОБА_11 в інтересах ОСОБА_6 на вирок Деснянського районного суду м. Чернігова від 21 жовтня 2019 року визначена колегія у складі головуючого судді ОСОБА_3 , суддів ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .

Доповідачем у провадженні суддею ОСОБА_3 було відкрито апеляційне провадження та призначений судовий розгляд. Однак, до початку апеляційного розгляду було встановлено, що суддя ОСОБА_3 приймала участь у даному провадженні під час досудового слідства, а саме брала участь в апеляційному перегляді ухвали суду першої інстанції про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а суддя ОСОБА_15 , як слідчий суддя під час досудового розслідування надавав дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії.

На підставі ч. 1 ст. 76 КПК України суддями ОСОБА_3 та ОСОБА_15 були заявлені самовідводи, які в порядку ч. 1 ст. 81 КПК України ухвалою від 14 січня 2020 року були задоволені, відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства в частині того, що кримінальне провадження має бути розглянуте уповноваженим складом суду.

Розглянувши заяви про самовідвід, заявлений двома суддями з колегії суддів, судом не було допущено порушень вимог кримінального процесуального закону.

У цей же день, матеріали кримінального провадженні були передані до канцелярії суду для визначення нового складу колегії суддів, де визначенню підлягали два нових судді колегії, оскільки суддя ОСОБА_14 вже був раніше визначений автоматизованою системою для розгляду даного провадження і заміні не підлягав.

14 січня 2020 року був визначений новий склад колегії суддів, де головуючим був визначений суддя ОСОБА_16 та суддя ОСОБА_2 .

Новий склад колегії не мав законних підстав для подання самовідводів, сторони у кримінальному провадженні недовіри суддям також не виказували, а тому апеляційний розгляд був здійснений законним та повноважним складом суддів.

Розділом VІІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради Суддів України 02березня 2018 року за №17, визначені Повноваження зборів суддів щодо здійснення автоматизованого розподілу судових справ між суддями, де пунктом 2 встановлені повноваження зборів суддів вищих спеціалізованих судів, судів апеляційної та касаційної інстанцій визначають основний склад постійних колегій суддів, кожна у кількості трьох суддів, які мають спільні спеціалізації (спеціалізації постійної колегії). Для кожної постійної колегії суддів збори суддів відповідного суду визначають резервних суддів, з числа тих, що мають спеціалізацію постійної колегії. Кількість резервних суддів постійної колегії має забезпечити виключення випадків неможливості заміни судді в колегії з підстав, визначених пунктами 4 та 5 Розділу VIII цього Положення.

Таким чином, визначення складу колегії суддів для розгляду апеляційної скарги захисника в інтересах ОСОБА_6 на вирок Деснянського районного суду м. Чернігова від 22 листопада 2021 року, відбувалось відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, яке набрало чинності 15 березня 2018 року.

Доказів стороннього втручання в автоматизований розподіл даного провадження, щоб судити про незаконність визначення складу колегії суддів, або інших обставин, які б могли вважатись нововиявленими та давали підстави для перегляду судового рішення, стороною захисту не надано.

Чинним законодавством України встановлено, що принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Усталена практика ЄСПЛ зазначає, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Ці обмеження повинні відповідати законній меті і має бути розумний ступінь пропорційності між засобами, що застосовуються, та метою, яку намагаються досягнути.

У рішенні у справі «Брумареску проти Румунії» міжнародна судова установа (ЄСПЛ) наголошує, що юридична визначеність вимагає поваги до принципу «res judicata», тобто остаточності судового рішення. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі (пункти 61, 62). Як акцентує увагу ЄСПЛ у рішенні у справі «Рябих проти Росії», відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають вагомі й непереборні обставини (пункт 52). Перегляд не повинен розглядатись як прихований спосіб оскарження.

Незгода сторони захисту з визначеним складом суду, посилання на норми Положення про автоматизовану систему документообігу суду, які втратили чинність у 2018 році, є нічим іншим, як намаганням будь-яким чином домогтися перегляду судового рішення, яке набрало законної сили та правильність якого перевярялася судами усіх інстанцій.

Отже, коли не було встановлено нововиявлених обставин, а сторона захисту домагається перегляду прийнятого судового рішення виключно заради відстоювання своєї точки зору щодо надання нової оцінки вже існуючим та перевіреним у судовому засіданні доказам, колегія суддів не знаходить законних підстав для задоволення заяви про перегляд судового рішення.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 404-405, 407, 459-467 КПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні заяви захисника адвоката ОСОБА_7 в інтересах засудженої ОСОБА_6 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Чернігівського апеляційного суду від 28 травня 2020 року, відмовити.

Ухвала набуває законної сили після її проголошення і може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня проголошення, а для засудженої, яка перебуває під вартою, в той самий строк з дня вручення копії ухвали.

СУДДІ:

ОСОБА_17 ОСОБА_2