Справа №:755/5214/23
Провадження №: 1-в/755/247/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" квітня 2023 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши на виконання вимог ст. ст. 174, 537, 539 КПК України клопотання подане ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного постановою слідчого СВ Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_3 у кримінальній справі №04-01255,

встановив

ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного постановою слідчого СВ Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_3 у кримінальній справі №04-01255 в якій його 05.09.2005 року засуджено за вчинення злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 366 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що ним було сплачено всі стягнуті кошти, зазначені у вироку суду. Проте, йому стало відомо від нотаріуса щодо наявності арешту на його майно, накладеного постановою накладання арешту, винесеною 15.07.2002 року слідчим СВ Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_3 в кримінальній справі 04-01255, відповідно до якої, арешт був накладений на майно з метою забезпечення цивільного позову ПО ЗО «Скарбниця».

Вказав, що оскільки вироком суду було передбачено стягнення коштів, які були сплачені ним в подальшому в повному обсязі, досудове та судове слідство завершено, а тому він вважає, що арешт накладений слідчим СВ Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_3 15.07.2002 року, підлягає скасуванню, так як необхідність у накладеному арешті відпала.

Дослідивши клопотання та долучені до нього документи, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення клопотання, виходячи з наступного.

Так, згідно з ч.1 ст. 174 КПК підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 9 Розділу XI «Перехідні положення» КПК України запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 537 КПК України, під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.

Як вбачається із поданого клопотання, у прохальній частині клопотання зазначено про скасування арешту майна ОСОБА_2 , накладеного постановою від 15.07.2002 року про накладення арешту на майно, винесеною слідчим СВ Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_3 , проте заявником не зазначено арешт на яке саме майно підлягає скасуванню на його думку.

Крім того, до клопотання не долученого вирок Дніпровського районного суду м. Києва від 05.09.2005 року, яким як стверджує ОСОБА_2 його засуджено за ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 366 КК України, що позбавляє суд визначити підсудність даного клопотання та перевірити вимоги клопотання.

Відповідно до п.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Як зазначено у пункті 1 частини 1 статті 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенство права.

Оскільки питання щодо можливості повернення клопотання про скасування арешту майна, яке не підлягає розгляду в цьому суді, не врегульовано положеннями КПК України, суд вважає можливим застосувати схожі за своєю суттю положення ч.2 ст.304 КПК України.

Так, відповідно до п.2 ч.2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, а також ту обставину, що звертаючись із клопотанням, заявником для перевірки підсудності даного клопотання не долучено доказів накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, що підлягає скасуванню відповідно до вимог клопотання, вироку суду та підтвердження його виконання (в частині відшкодування завданої шкоди), а тому суд приходить до висновку про повернення вказаного клопотання.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 7, 9, 32, 132, 174, 304, 395, 537, 539 КПК України, суд, -

постановив:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного постановою слідчого СВ Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_3 у кримінальній справі №04-01255повернути особі, яка його подала.

Копію ухвали про повернення скарги надіслати особі, яка її подала, разом із клопотанням та усіма доданими до нього документами.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення. Особа, яка не була присутня в судовому засіданні має право оскаржити ухвалу суду протягом 7 днів з моменту її отримання, шляхом подачі апеляційної скарги через Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: