Справа № 147/331/23
Провадження №11-сс/801/221/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2023 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 28 березня 2023 року,

якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою від 17.03.2023.

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини

20 березня 2023 року ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді із вищезазначеною скаргою. В обґрунтування скарги посилається на те, що 17.03.2023 подав до СВ відділення поліції №2 Гайсинського РУП заяву в порядку ст.214 КПК України для належної реєстрації заяви про правопорушення та внесення відомостей до ЄРДР. Зазначив, що більш ніж достатньо заяву обґрунтував з посиланням на порушені норми законодавства України та надав належно оформлені докази, однак його заява належним чином не була зареєстрована, а відомості про правопорушення не внесені до ЄРДР на протязі 24 годин, тому просив зобов`язати відп. особу СВ відділення №2 Гайсинського РУП належно виконати норму ст. 214 КПК України: належно зареєструвати його заяву, внести відомості про правопорушення до ЄРДР і розпочати слідство.

Ухвалою слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 28 березня 2023 року відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою від 17.03.2023.

Прийняте рішення обґрунтовано тим, що відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади та посадових осіб. Встановлено, що 17.03.2023 ОСОБА_5 подав до СВ відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області заяву, в якій просив належно зареєструвати його заяву про службове правопорушення, вчинене групою осіб за попередньою змовою, внести відомості до ЄРДР та розпочати слідство, а також визнати його потерпілим по кримінальному провадженню.

Так, вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України. В свою чергу КК України визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, які є злочинами та характеризує, у чому саме полягає об`єктивна та суб`єктивна його сторона, кваліфікуючі ознаки та інше.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, - вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Аналіз положень статей 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

У поданій скарзі щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 17.03.2023, скаржником ОСОБА_5 не зазначено об`єктивних даних та обставин, які могли б свідчити про вчинення групою осіб за попередньою змовою (депутатів Ободівської сільської ради та секретаря) кримінально-караного діяння. Зі змісту скарги вбачається, що вона подана у зв`язку з незгодою з діями секретаря сесії Ободівської сільської ради Пироговського та у зв`язку із незадоволенням з прийнятим рішенням депутатів даної сільської ради під час голосування.

Таким чином, проаналізувавши заяву про вчинення злочину ОСОБА_5 від 17.03.2023, з`ясувавши обставини, слідчий суддя дійшов висновку, що за своїм змістом та суттю дана заява не є повідомленням про злочин, оскільки не містить викладу обставин, які б могли свідчити про вчинення секретарем та депутатами Ободівської сільської ради на черговій сесії будь-яких дій, які мають ознаки кримінального правопорушення, а тому в задоволенні скарги слід відмовити.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, що її подала

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить скасувати ухвалу слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 28 березня 2023 року та постановити нову ухвалу з повним задоволенням його вимог. В разі його неявки до суду скаргу розглянути без його участі.

Апеляційну скаргу мотивує тим, що відмовляючи в задоволенні його скарги, слідчий суддя постановив необґрунтовану та незаконну ухвалу. Зокрема, слідчий суддя дійшов хибного висновку про те, що в його заяві не зазначено об`єктивних даних та обставин, які могли б свідчити про вчинення групою осіб за попередньою змовою (депутатів Ободівської сільської ради та секретаря) кримінально-караного діяння, однак вчинене щодо нього кримінальне правопорушення чітко описане з посиланням на діюче законодавство України ст.3, 21,24,64 Конституції України, ст. 32 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні», ст.4, 5 Регламенту Ободівської ради.

Також вказує про те, що справа була розподілена слідчому судді, яка перебуває з ним в тривалих та неприязних відносинах, однак не зважаючи на це його заява про відвід слідчого судді не була задоволена.

Позиції учасників судового провадження

В судове засідання апелянт ОСОБА_5 для підтримання апеляційної скарги не прибув, однак в апеляційній скарзі зазначав, що у разі його неявки скаргу розглядати у його відсутність. Разом з тим, ОСОБА_5 про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлявся належним чином.

Начальник Тростянецького відділу Гайсинської окружної прокуратури ОСОБА_6 надіслала до суду заяву про проведення судового розгляду у її відсутність, в якій заперечувала щодо задоволення апеляційної скарги, посилаючись на її необґрунтованість.

Мотиви і висновки суду

Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали судового провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Статтею 370 КПК України передбачено, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Перевіряючи в апеляційному порядку ухвалу слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 28.03.2023, колегією суддів встановлено, що зазначені вимоги закону слідчим суддею дотримані. Слідчий суддя належно обґрунтував своє рішення про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою від 17.03.2023. Крім того, слідчий суддя встановив та виходив з того, що заява про вчинення злочину ОСОБА_5 від 17.03.2023 за своїм змістом та суттю не є повідомленням про злочин, оскільки не містить викладу обставин, які б могли свідчити про вчинення секретарем та депутатами Ободівської сільської ради на черговій сесії будь-яких дій, які мають ознаки кримінального правопорушення. Колегія суддів погоджується з вказаним висновком слідчого судді, оскільки він ґрунтується на вимогах чинного законодавства.

Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань визначений у статті 214 КПК України. Так, ч.1 ст.214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною другою цієї статті визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. При цьому, в реєстрі, серед іншого, згідно з п.4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, зазначається короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Аналогічні вимоги закріплені у Положенні про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженому Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298.

Частина 2 Глави 1 Розділу ІІ вказаного Положення закріплює, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема - мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

У свою чергу, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених вище.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає необґрунтованими доводи апеляційної скарги про те, що слідчий суддя дійшов хибного висновку, що в заяві ОСОБА_5 не зазначено об`єктивних даних та обставин, які могли б свідчити про вчинення групою осіб за попередньою змовою (депутатів Ободівської сільської ради та секретаря) кримінально-караного діяння. Колегія суддів зазначає, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого кримінального правопорушення є його суспільна небезпечність, яка дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних), оскільки саме кримінальне правопорушення характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності.

Натомість зі змісту доводів, що містяться в заяві, яка подана ОСОБА_5 до Гайсинського РУП і на яку посилається апелянт, не вбачається достатніх фактичних відомостей або інформації про вчинене кримінальне правопорушення. Відповідно формальне зазначення у тексті заяви та апеляційній скарзі переліку статей Конституції України, ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» чи Регламенту Ободівської сільської ради автоматично не визначає необхідність внесення відомостей до ЄРДР, оскільки в цілях перевірки відповідної заяви на прийнятність необхідний її аналіз на предмет наявності в ній саме відомостей про вчинення кримінального правопорушення, а не формального переліку статей нормативно- правових актів, які на думку особи, були порушені.

Фактично за своєю суттю, заява ОСОБА_5 містить загальні твердження, які ґрунтуються на припущеннях про незаконні дії службових осіб за попередньою змовою без конкретних відомостей, які б однозначно свідчили про вчинення кримінально-караного діяння або можливість такого вчинення з достатньою долею вірогідності. З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов цілком обґрунтованого висновку про відсутність підстав для внесення цих відомостей до ЄРДР, виходячи з фактичного змісту заяви-повідомлення, для застосування норм статті ч. 1 ст. 214 КПК України та обґрунтовано відмовив у задоволенні скарги ОСОБА_5 .

До того ж, з надісланих до апеляційного суду матеріалів перевірки за зверненням гр. ОСОБА_5 від 17.03.2023, убачається, що після отримання заяви вона була зареєстрована в журналі єдиного обліку відділення поліції № 2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області за № 474 від 17.03.2023. Відповідно до листа т.в.о. начальника СВ капітана поліції ОСОБА_7 у зв`язку з відсутністю даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення та неможливістю у зв`язку з цим внести відповідну інформацію до ЄРДР заява ОСОБА_5 була передана начальнику ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області для розгляду згідно із ЗУ «Про звернення громадян» або КУпАП. Викладене свідчить, що заява останнього була предметом перевірки на наявність в ній відомостей про вчинення кримінального правопорушення, тобто не була проігнорована чи іншим чином залишена без відповідного аналізу.

При цьому, з надісланих до апеляційного суду матеріалів перевірки за зверненням гр. ОСОБА_5 від 17.03.2023 також убачається, що згідно витягу з протоколу 48 чергової сесії Ободівської сільської ради 8 скликання, процедурне питання про присутність гр. ОСОБА_5 , депутатами було не підтримано, оскільки на сесії Ободівської сільської ради від 23.02.2023 були винесені питання з обмеженим доступом, зокрема питання діяльності та фінансування військових частин з оголошенням їх номерів та місць розташування. Тому рішенням депутатів гр. ОСОБА_5 , згідно ст. 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» на час розгляду даних питань було запропоновано покинути сесію.

Що стосується доводів про те, що справа була розподілена слідчому судді, яка перебуває з ним в тривалих та неприязних відносинах, однак не зважаючи на це його заява про відвід не була задоволена, то вони на переконання колегії суддів не можуть бути підставою для скасування рішення слідчого судді, оскільки сумніви щодо упередженості та законності складу суду були предметом судової перевірки в порядку, визначеному ст. 81 КПК України. Підстав для задоволення відводу встановлено не було, що підтверджується ухвалою слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_8 від 23.03.2023.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 28.03.2023 відповідно до вимог ст.370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а наведені доводи в апеляційній скарзі ОСОБА_5 викладених в ній висновків не спростовують. Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для її скасування, колегією суддів не встановлено.

Керуючись ст.ст.404, 405, 406, 407, 422 КПК України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 28 березня 2023 року залишити без змін.

Відповідно до ч.4 ст.532 КПК України ухвала набирає чинності з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4