Справа № 752/6810/22
Провадження № 1-кс/752/3463/22
У Х В А Л А
Іменем України
22 вересня 2022 року м. Київ
Слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000219 від 02.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
У провадження слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло означене клопотання, відповідно до якого сторона захисту просить скасувати арешт, накладений на підставі ухвали Голосіївського районного суду м. Києві від 01 липня 2022 року у справі № 752/6810/22 (пр. 1-кс/752/2377/22) в рамках кримінального провадження № 0000219 від 02.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, якою було накладено арешт на грошові кошти в сумі 10 000 доларів США, вилучені 24.06.2022 року за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 .
Мотивуючи означене клопотання, заявник вказує, що арешт накладено необґрунтовано, з порушенням положень ст. 170 КПК України, без перевірки обставин та підстав накладення такого арешту. Також сторона захисту посилається на те, що згідно Витягу з реєстру речових прав на нерухоме майно, квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві приватної власності ОСОБА_5 . У даній квартирі проживав саме ОСОБА_5 (рідний брат підозрюваного ОСОБА_4 ) разом з матір`ю ОСОБА_6 . Через військові дії на території м. Ірпінь, підозрюваний ОСОБА_4 разом з родиною (дружиною та сином) з березня 2022 року знаходився у АДРЕСА_2 , де проживав у своїх друзів. 19 червня 2022 року, ОСОБА_4 повернувся до міста Ірпінь. Окупаційними військами російської федерації квартиру ОСОБА_4 було дуже пошкоджено, тому він тимчасово оселився у квартирі брата за вище вказаною адресою. Під час обшуку 24.06.2022, який проводився у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , у присутності дружини підозрюваного - ОСОБА_7 , останній було запропоновано добровільно повідомити про наявність грошових коштів, які знаходились в помешканні. Вона повідомила про 10 000 доларів, які зберігалися у квартирі, так як про ці кошти знали мешканці квартири. Вказані кошти належали ОСОБА_5 , оскільки 21 січня 2022 року ним було продано свою квартиру АДРЕСА_3 . Тобто, органом досудового розслідування необґрунтовано було вказано про належність грошових коштів в сумі 10 000 доларів США підозрюваному ОСОБА_4 . Крім того, матеріали кримінального провадженні та пред`явлена підозра ОСОБА_4 не містить зв`язку між грошовими коштами та обставинами, що розслідуються. Відповідно до повідомлення про підозру від 24.06.2022, ОСОБА_4 у безготівковій формі отримав від ОСОБА_8 4 500 гривень на банківський рахунок та 10 500 гривень готівкою, які були вилучені слідчим під час обшуку, а тому вилучені під час обшуку грошові кошти у розмірі 10000 доларів США не можуть бути визнані речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

У судове засідання учасники провадження не з`явились, повідомлялись вчасно та належним чином, причини не явки суду не повідомили, клопотань про відкладення судового розгляду на адресу суду не надходило.
Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Разом із тим, вирішення питання про скасування арешту майна входить до глави 17 Арешт майна КПК України, де, зокрема викладена ч. 1 ст. 172 КПК України та містить посилання про те, що неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Отже, враховуючи наведені вище положення законодавства та строки розгляду вказаного клопотання, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд питання про скасування арешту майна за відсутності сторін.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.
Так, слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000219, відомості щодо якого внесені 02.05.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.
Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 01 липня 2022 року за результатом розгляду клопотання слідчого, погодженого прокурором, накладено арешт на грошові кошти в сумі 10 000 доларів США, вилучені 24.06.2022 року за адресою: АДРЕСА_1 за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 .

Відповідно до мотивувальної частини ухвали про накладення арешту від на майно, арешт на грошові кошти в сумі 10 000 доларів США накладався на підставі п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто с метою конфіскації майна як виду покарання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя згідно зі ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Крім того, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Так, оцінюючи майно, зокрема, грошові кошти в сумі 10 000 доларів США з точки зору можливості його конфіскації, як додаткового покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України у кримінальному провадженні № 0000219 від 02.05.2022, відповідно до фабули досудового розслідування, слідчий суддя констатує, що відсутні беззаперечні факти належності грошових коштів саме підозрюваному ОСОБА_4 , оскільки грошові кошти вилучені за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого, відповідно до відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно є ОСОБА_5 .

Тобто, власником вказаних грошових коштів може бути як ОСОБА_5 так і будь-хто з членів його родини або осіб, які проживають за вказаною адресою.

Згідно ч. 1 ст. 318 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Накладення арешту на майно є тимчасовим обмеженням прав на нього у зв`язку з тим, що відповідні речі містять відомості, які мають значення для кримінального провадження. Відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження. З урахуванням досліджених обставин в цьому кримінальному провадженні станом на час накладення арешту на майно потреби досудового розслідування виправдовували саме такий ступінь втручання у права та свободи особи з метою виконання завдань кримінального провадження.
За таких умов клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000219 від 02.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України слід задовольнити.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 2, 132, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
1. Клопотання задовольнити.
2. Скасувати арешт, накладений ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 01.07.2022 у справі №752/6810/22, на грошові кошти в сумі 10 000 доларів США, вилучені 24.06.2022 року за адресою: АДРЕСА_1 за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 .
3. Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1