Провадження № 1-кс/537/136/2023
Справа № 537/733/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.02.2023 слідчий суддя Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці клопотання прокурора Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна,

установив:

Прокурор Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, відповідно до вимог якого просить накласти арешт на мобільний телефон «One Plus Nord СЕ 2 Lite 5G», чорного кольору, імей: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , з метою позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та користування майном.

В обґрунтування клопотання зазначено, що СВ ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000131 від 22.02.2023 про те, що 22.02.2023 в період часу з 11:00 год. до 12:00 год., невстановлена особа, в період воєнного стану введеного на всій території України, перебуваючи у підвальному приміщенні під`їзду № 5 буд. 28/40 по вул. Соборній в м. Кременчуці, здійснила крадіжку мобільного телефону «One Plus Nord», чорного кольору, чим нанесла матеріальні збитки ОСОБА_4 . В ході огляду місця події від 24.02.2023 ОСОБА_5 , добровільно видав працівникам поліції мобільний телефон «One Plus Nord СЕ 2 Lite 5G», чорного кольору, імей: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 у присутності понятих, повідомивши, що купив вказаний телефон у невідомого чоловіка. 24.02.2023 старшим слідчим СВ ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_6 винесено постанову про визнання речовим доказом речі вилученої в ході огляду місця події, а саме мобільного телефону «One Plus Nord СЕ 2 Lite 5G», чорного кольору, імей: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 та передано на зберігання до кімнати речових доказів ВП №1 КРУП ГУ НП в Полтавській області, що знаходиться за адресою: вул. І. Приходька 69Б, м. Кременчук. Беручи до уваги вищевикладене та те, що вилучена річ, являється матеріальним об`єктом, яка зберегла на собі сліди кримінального правопорушення та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою збереження останніх та необхідність у проведенні судових експертиз вилучених речей, а також для виконання інших слідчих дій, необхідних для встановлення об`єктивної істини у справі, прокурор просить накласти на неї арешт.

Ініціатор клопотання в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, надав заяву, в якій клопотання підтримує та просить розгляди без його участі.

Власник майна на яке прокурор просить накласти арешт ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, надав заяву, в якій клопотання підтримує та просить розгляди без його участі.

Володілець майна на яке прокурор просить накласти арешт ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, надав заяву, в якій клопотання підтримує та просить розгляди без його участі.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.

Розглянувши клопотання, дослідивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Слідчим суддею достовірно встановлено, що СВ ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000131 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що 22.02.2023 за заявою ОСОБА_4 внесено відомості такого змісту: «22.02.2023 року в період часу з 11:00 год. до 12:00 год., невстановлена особа, в період воєнного стану введеного на всій території України, перебуваючи у підвальному приміщенні під`їзду № 5 буд. АДРЕСА_1 , шляхом вільного доступу, здійснила крадіжку мобільного телефону «One Plus Nord», чорного кольору, чим нанесла матеріальні збитки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

На час розгляду клопотання, письмову підозру у вчиненні кримінального правопорушення за описаним вище фактом будь-якій визначеній фізичній особі не вручено.

З протоколу допиту потерпілого ОСОБА_4 від 23.02.2023, вбачається, що 22.02.2023 потерпілий допомагав своєму товаришу прибирати підвальне приміщення за адресою: АДРЕСА_2 та коли виносив сміття, поклав мобільний телефон на табуретку. Близько 12:00 год. виявив, що телефон зник та в процесі прибирання бачив двох чоловіків, які ходили по приміщенню, особисто їх не знає.

З протоколу огляду місця події від 24.02.2023, наданого ініціатором клопотання в його обґрунтування, вбачається, що на відкритій загальнодоступної ділянки місцевості за адресою: Кіровоградська область, Онуфріївський район, с. Вишнівці, вул. Молодіжна, поряд з буд. № 5, ОСОБА_5 добровільно видав працівникам поліції мобільний телефон «One Plus Nord СЕ 2 Lite 5G», чорного кольору, імей: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 .

З протоколу допиту свідка ОСОБА_5 від 24.02.2023 вбачається, що 23.02.2023 о 08:05 год. він купив вказаний телефон у невідомого чоловіка, якого зможе впізнати в м. Кременчуці по вул. Небесної Сотні, та після того, як дізнався що телефон крадений, видав його працівникам поліції.

Згідно постанови слідчого СВ ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 від 24.02.2023, вилучену річ визнано речовим доказом по кримінальному провадженню №0000131 від 22.02.2023 та передано на зберігання до камери речових доказів ВП №1 КРУП за адресою: м. Кременчук, вул. І. Приходька, 69Б, до вирішення питання по суті.

Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

З урахуванням положень п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, що застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2, 3 цієї статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги обставини розслідуємого кримінального провадження, а також те, що вказане в прохальній частині клопотання майно, яке було вилучене в ході огляду, може бути доказами у кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є законним, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Одночасно слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон «One Plus Nord СЕ 2 Lite 5G», чорного кольору, імей: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , який 24.02.2023 добровільно видав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_3 , який належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Копію ухвали направити прокурору, слідчому, володільцю та власнику майна.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до апеляційної інстанції області протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1