Справа № 750/8022/22
Провадження № 1-кс/750/2638/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 листопада 2022 року м. Чернігів
Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004921 від 06.10.2022, стосовно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Роїще Чернігівського району Чернігівської області, громадянина України, офіційно не працюючого, з середньо-спеціальною освітою, неодруженого, зі слів маючого на утриманні неповнолітню дитину ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше судимого: 14.12.2016 Дубненським міським судом Рівненської області за ч. 4 ст. 407 КК України до покарання у вигляді 3 років позбавлення волі на підставі ст. 75 КК України від відбуття покарання звільнений з іспитовим строком 1 рік; 14.12.2016 Дубненським міським судом Рівненської області за ч. 4 ст. 407 КК України до покарання у вигляді 3 років позбавлення волі на підставі ст. 75 КК України від відбуття покарання звільнений з іспитовим строком 1 рік; 20.09.2019 Чернігівським районним судом Чернігівської області за ч. 2 ст. 125 КК України до покарання у вигляді штрафу; 10.02.2022 Новозаводським районним судом міста Чернігів за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у вигляді 3 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України від відбуття покарання звільнений з іспитовим строком 1 рік; 30.06.2022 обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0002892 від 15.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України направлено до Новозаводського районного суду м. Чернігів; зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_2 ,
який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и л а:

Старший слідчий СВ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Чернігівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування, тобто до 18.01.2023.
В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання, просила його задовольнити, з наведених у ньому підстав. Розмір застави просила визначити на розсуд суду.
Слідчий клопотання також підтримала, доповнень не мала.
Підозрюваний просив не застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Просив обрати домашній арешт за місцем реєстрації.
Заслухавши доводи прокурора, слідчого, думку підозрюваного, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.
Чернігівським РУП ГУНП в Чернігівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 06.10.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004921, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185 КК України.
18.11.2022 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185 КК України.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно із ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до п. «с» ч.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема: c) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
В рішеннях Європейського суду існує розширене трактування терміну обґрунтована підозра, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають достатніми, щоб виправдати подальше висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року), що будь-яка стороння особа може бути переконаною в тому, що ця особа причетна до даного кримінального провадження.
У справах «Феррарі-Браво проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Чеботарь проти Молдови» ЄСПЛ зазначив, що для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення. При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування і на даному етапі провадження суд не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчинені кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.
Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.
Таким чином, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наданих матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшла висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім кримінальних правопорушень за викладених у клопотанні обставин.
Оцінюючи доводи слідчого щодо існування ризиків передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя виходить із такого.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.
Підозрюваний є особою, яка раніше неодноразово притягувалась до кримінальної відповідальності, розуміючи тяжкість та невідворотність покарання за скоєне, може переховуватись від органів досудового розслідування та /або суду. Враховуючи особу підозрюваного, який ніде офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходів, тому перебуваючи на волі може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення майнового характеру. Щодо твердження слідчого і прокурора про існування ризику впливу на потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає таке обґрунтованим.
Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначає, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.
Крім того, згідно практики Європейського суду з прав людини, яка міститься у справі «Ладен проти Польщі» зазначено, що рішення суду повинно забезпечити не тільки право підозрюваного (обвинуваченого), а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства (рішення №11036/03 від 18.03.2008).
Таким чином, під час розгляду клопотання сторона обвинувачення довела існування ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, що відповідно до п.2 ч.1 ст.194 КПК України є підставою для застосування запобіжного заходу.
Слідчим суддею розглянута можливість застосування не лише такого запобіжного заходу, як тримання під вартою, а інших, більш м`яких, проте такі не забезпечать на даний час належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не зможуть запобігти вказаним прокурором ризикам.
У зв`язку з викладеним, клопотання слідчого є доведеним і підлягає задоволенню. Клопотання підозрюваного про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задоволенню не підлягає.
Згідно ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до п.1 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Виходячи з положень ст.182,183 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним встановити заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, яка в разі її внесення зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та покласти на нього обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України, у разі внесення застави. Станом на 01.07.2022 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 600 грн, відповідно 20 прожиткових мінімумів становлять 52 000 грн.
Керуючись ст.ст. 176 - 178, 183, 193 -197, 205, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и л а:
В задоволенні клопотання підозрюваного про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.
Клопотання слідчого задовольнити.
Обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування на строк до 18.01.2023 включно з подальшим утриманням в ДУ «Чернігівський слідчий ізолятор», з визначенням розміру застави.
Заставу визначити у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 52 000 (п`ятдесят дві тисячі) грн., яка може бути внесена, як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:
-прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
-не відлучатися із населеного пункту, в якому він перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали негайно вручити підозрюваному ОСОБА_5 та надати для виконання начальнику Чернігвського РУП ГУНП в Чернігівській області та прокурору.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1