Справа № 932/3032/23
провадження № 1-кс/932/1066/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , яке погоджено прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпро, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, раніше двічі судимого, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 185 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням в якому просить застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 185 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно.

Обґрунтованість підозри підтверджується наданими слідчому судді, зібраними у провадженні матеріалами.

Вказуючи про необхідність обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий посилається на наявність ризиків передбачених пунктами 1, 3, 5 статті 177 КПК України.

На судовому засіданні прокурор наполягав на обґрунтованості клопотання слідчого, просив його задовольнити. Пояснив, що попередньо зібрані матеріали свідчать про обґрунтованість підозри на даному етапі досудового розслідування, а наявних ризиків достатньо для застосування до підозрюваного тримання під вартою та не обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу.

На судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечив проти обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, як надто суворого, вказуючи про достатність застосування до нього домашнього арешту, за місцем свого проживання де він мешкає постійно. Від органів досудового розслідування не переховувався, постійно знаходився вдома. 24 травня 2022 року йому було вручено повідомлення про підозру, проте більше його ніхто не викликав та до нього за місцем проживання не приходив.

На судовому засіданні захисник ОСОБА_6 , наполягав на застосуванні більш м`якого виду запобіжного заходу, зокрема домашнього арешту, вказавши на необґрунтованість усіх зазначених прокурором ризиків, суворість запропонованого прокурором запобіжного заходу.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, слідчий суддя встановив наступне.

Метою застосування запобіжного заходу (частина перша статті 177 КПК України) є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності вищевказаних ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі визначені у частині першій статті 178 КПК України.

Згідно з частиною першою статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 КПК України .

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно з частиною третьою статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, що наведені вище. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина четверта статті 182 КПК України).

Згідно з частиною п`ятою статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частин першої та другої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя встановив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 185 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000118 від 31 січня 2023 року, повідомленням про підозру від 24 травня 2022 року, яке було вручене останньому 24 травня 2022 року.

Відповідно до вказаної підозри ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він 29 січня 2022 року близько 23 год. 00 хв. знаходився за адресою: м. Дніпро, вул. Корнійчука, неподалік буд. 15, біля гаражних споруд, побачив потерпілих ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . В цей момент у ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, вчиненого повторно. Скориставшись тим що потерпіла втратила рівновагу та впала, а потерпілий ОСОБА_9 почав намагатись підняти останню, ОСОБА_5 реалізуючи свій злочинний умисел направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, скориставшись тим що його дії є таємними для оточуючих, дістав з карману куртки потерпілої ОСОБА_10 мобільний телефон марки «ОРРО А54» моделі « CPH2239». Після чого, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, а також тим, що потерпілий ОСОБА_9 відволікся допомагаючи потерпілій ОСОБА_10 , дістав з кишені куртки потерпілого ОСОБА_9 мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi Note 10 Onyx Gray 4GB RAM 128GB ROM»», портмоне з документами та банківськими картками.

Крім того, 30 січня 2022 року близько 02 год. 38 хв. ОСОБА_5 знаходячись в приміщенні магазину «АТБ» за адресою: м. Дніпро, пр. Богдана Хмельницького, буд. 135 утримував при собі платіжну банківську картку № НОМЕР_1 , яка належить потерпілому ОСОБА_9 . В цей момент у ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, вчиненого повторно. Далі, ОСОБА_5 , реалізуючи всій злочинний умисел направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, оплатив товар, обраний ним в магазині «АТБ» на загальну суму 903,9 грн платіжною банкiвською карткою № НОМЕР_1 усвідомлюючи, що кошти вказаної банківської карти належать потерпілому ОСОБА_9 , чим спричинив останньому матеріальні збитки на вказану суму.

Продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел, 30 січня 2022 року близько 02 год. 41 хв. ОСОБА_5 знаходячись в приміщенні АЗС «Lotus» за адресою: м. Дніпро, пр. Богдана Хмельницького, буд. 142г утримував при собі платіжну банківську картку № НОМЕР_1 , яка належить потерпілому ОСОБА_9 . В цей момент у ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, вчиненого повторно. Далі, ОСОБА_5 , реалізуючи всій злочинний умисел направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, оплатив товар обраний ним на АЗС «Lotus» на загальну суму 444 грн платіжною банківською карткою № НОМЕР_1 усвідомлюючи, що кошти вказаної банківської карти належать потерпілому ОСОБА_9 .

Дії, ОСОБА_5 кваліфіковані за частиною другою статті 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно.

Обґрунтованість підозри підтверджується: рапортом від 30 січня 2023 року, протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію від 30 січня 2023 року, протоколом огляду місця події від 30 січня 2022 року, рапортом від 30 січня 2023 року, доповненнями від 30 січня 2022 року, висновком експерта від 25 травня 2022 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 10 лютого 2022 року, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 10 лютого 2022 року, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_10 від 11 лютого 2022 року, протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками від 11 лютого 2022 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 11 лютого 2022 року, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 11 лютого 2022 року, протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 09 лютого 2022 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 10 лютого 2023 року, висновком експерта від 24 травня 2022 року, постановою про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 10 лютого 2022 року, протоколом демонстрації відеозапису від 14 лютого 2022 року.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 196 КПК України слідчим суддею встановлені такі обставини, щодо заявлених прокурором ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає доведеним ризик, передбачений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки останній розуміє високу ймовірність призначення йому покарання у виді позбавлення волі, в разі доведення факту скоєння даного злочину, так як його вчинено під час іспитового строку (вирок Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 07 червня 2021 року), порушення якого вже за ухваленим вироком передбачає покарання у виді трьох років позбавлення волі, до якого може бути додано повністю або частково покарання за вчинення зазначеного злочину, максимальна відповідальність за вчинення якого становить п`ять років позбавлення волі.

Приймаючи до уваги наявний у підозрюваного іспитовий строк терміном три роки слідчий суддя також враховує, що підозрюваний вчинив дії, які містять ознаки нетяжкого злочину, що свідчить про високу ймовірність неможливості стримання останнього не те, що приписами кримінально процесуальних норм, які покладають на нього низку обов`язків як підозрюваної особи, а винесеним та чинним вироком суду, процедура виконання якого достатньо передбачувана.

Також, про підвищений ризик можливості переховування підозрюваного свідчить оголошення щодо нього розшуку (постанова про оголошення розшуку підозрюваного від 09 червня 2022 року), у зв`язку з ухиленням від явки до слідчого, відсутність у нього стійких соціальних зв`язків (не має постійного місця роботи, не має на утриманні неповнолітніх дітей, не має дружини тощо), розірвання яких мало б стримати його від відповідних дій або ж створити для нього істотні негативні наслідки.

Заперечення підозрюваного з приводу того, що він не переховувався від органів досудового слідства спростовуються рапортами оперуповноважених відповідно до яких він не відповідав на неодноразові дзвінки, вимкнув з часом телефон, був відсутній за місцем проживання.

Крім того, у слідчого судді відсутні відомості щодо виконання підозрюваним вироку суду щодо його звільнення від покарання з випробуванням, з приводу його з`явлення до органу пробації.

Слідчий суддя вважає недоведеним ризик, визначений пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість здійснення підозрюваним незаконного впливу на потерпілих та свідків, оскільки прокурором щодо цього не надано доказів та не наведено переконливих доводів.

Ризик, передбачений пунктом 5 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним, оскільки підозрюваний будучи судимим за корисливі злочини двічі, вкотре вчинив крадіжку.

Встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою статті 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, оскільки ті обмеження та обов`язки що покладаються на підозрюваного при їх обранні будуть недостатніми за наведених вище обґрунтувань. Доводів на спростування вказаних тверджень стороною захисту наведено не було.

При обранні вказаного запобіжного заходу, слідчий суддя, також у відповідності до частини першої статті 178 КПК України оцінює в сукупності такі обставини: вагомість наданих доказів, під час дослідження яких у жодної зі сторін не було зауважень; можливість призначення покарання підозрюваному в разі доведеності вини у виді позбавлення волі до п`яти років; відсутність відомостей про особливі хвороби у підозрюваного; відсутність у нього міцних соціальних зв`язків за місцем проживання; відсутність на його утриманні родини й утриманців; відсутність у нього постійного місця роботи; репутацію підозрюваного та незадовільний його майновий стан; розмір майнової шкоди.

Вирішуючи питання про визначення розміру застави, слідчий суддя враховуючи наведені обставини, визнає за доцільне визначити її в максимальному розмірі, вважаючи, що ним в достатній мірі буде гарантовано виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та він не буде завідомо непомірним для нього.

Таким чином, враховуючи викладене та зважаючи на доведення прокурором обставин щодо неможливості на даній стадії досудового розслідування запобігти встановленим ризикам застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у зв`язку з чим клопотання слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 40 діб.

Визначити підозрюваному заставу 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 53680 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у вказаному розмірі, протягом строку дії ухвали.

При внесенні визначеної слідчим суддею суми застави, підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_5 , покласти такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

2) не відлучатися з місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілими, експертами та спеціалістами у цьому кримінальному провадженні.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин, або порушить інші покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Строк дії ухвали до 11 травня 2023 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя __________________ ОСОБА_1