Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/405/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 січня 2023 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Подільської прокуратури м. Києва ОСОБА_2 , в рамках кримінального провадження № 0002495 від 03.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, про арешт майна,

У С Т А Н О В И В:

Прокурор Подільської прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0002495 від 03.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, звернувся до суду з клопотанням про арешт майна

На підставі протоколу автоматизованого розподілу від 12.01.2023 року справу було передано для розгляду слідчому судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

Відповідно дост. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У порушення зазначених вимог закону, у клопотанні не зазначено та до нього не додані докази, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження конкретною особою цим майном, які підтверджують право вилучення майна, що належить арештувати. Як вбачається з матеріалів клопотання, прокурор просить накласти арешт на майно, не долучаючи при цьому документів, що підтверджують право власності на це майно, оскільки долучена до матеріалів клопотання відповідь щодо належності вилученого майна, носить виключно довідковий характер.

Згідно з ч. 3ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, у відповідності до ч. 3ст. 172 КПК України, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст.171 - 172,309 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Подільської прокуратури м. Києва ОСОБА_2 , в рамках кримінального провадження № 0002495 від 03.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, про арешт майна повернути прокурору для усунення недоліків;

Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків;

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Подільського

районного суду м. Києва ОСОБА_4