ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

27 лютого 2023 року

м. Хмельницький

Справа № 686/19004/14-к

Провадження № 11-кп/4820/76/23

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Хмельницького апеляційного суду у складі:

судді-доповідача ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 захисника ОСОБА_8

розглянула у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в місті Хмельницькому заяви захисника адвоката ОСОБА_8 та обвинуваченого ОСОБА_6 про відвід суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перед початком розгляду апеляційних скарг обвинуваченого ОСОБА_6 та захисника адвоката ОСОБА_8 на вирок Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 червня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000009, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 червня 2014 року, яким ОСОБА_6 та ОСОБА_7 визнано винними у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 110 КК України, та

ВСТАНОВИЛА:

У провадженні Хмельницького апеляційного суду розглядаються апеляційні скарги обвинуваченого ОСОБА_6 та захисника обвинувачених адвоката ОСОБА_8 на вирок Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 червня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000009, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 червня 2014 року, яким ОСОБА_6 та ОСОБА_7 визнано винними у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 110 КК України.

27 лютого 2023 року перед початком апеляційного розгляду обвинуваченим ОСОБА_6 та його захисником ОСОБА_8 були подані заяви про відвід суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на підставі того, що у вказаних суддів відсутня спеціалізація і вони не відносяться до кримінальної палати Хмельницького апеляційного суду.

Колегія суддів, з`ясувавши думку учасників провадження з приводу заявлених відводів, обговоривши доводи поданих заяв про відвід суддів, дійшла висновок про неможливість їх задоволення з наступних підстав.

Статтею 75 КПК України передбачений виключний перелік випадків, коли слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Окрім того, стаття 76 КПК України передбачає, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.

Відповідно до частини 1 статті 35 КПК України, у суді функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує об`єктивний і неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді.

Згідно з частиною 12 цієї статті, особливості розподілу кримінальних проваджень та інших передбачених законом процесуальних документів, що подаються до суду, встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Так, пунктом 1 Розділу VII Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами) (далі - Положення про АСДС), визначено, що збори суддів відповідного суду визначають спеціалізацію кожного судді суду відповідно до Загального класифікатора спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженого наказом ДСА України (наказ ДСА України від 21.12.2018 № 622 (зі змінами, внесеними наказом ДСА України від 30.04.2020 № 209, погодженими рішенням Ради суддів України від 24.04.2020 № 26)).

Для кожного судді може бути визначена більш ніж одна спеціалізація. Визначення спеціалізації суддів у суді, в тому числі слідчих суддів, має забезпечити виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження через відсутність суддів відповідної спеціалізації.

Згідно зі статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення. У випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Натомість, обов`язкове запровадження спеціалізації суддів у місцевих загальних та апеляційних судах визначено лише для розгляду кримінальних проваджень щодо неповнолітніх. Одночасно, судді з такою спеціалізацією не звільняються від виконання обов`язків судді відповідної інстанції, проте, здійснення ними таких повноважень ураховується при розподілі судових справ та має пріоритетне значення. Крім того, судді однієї спеціалізації не обмежені розглядати лише конкретні категорії справ.

Водночас, підпунктом 2.3.21 пункту 2.3 Положення про АСДС передбачено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, в яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями. Це означає, що в суді, в якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли її застосування неможливе, автоматизований розподіл судових справ повинен здійснюватися між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації. Іншими словами, застосовується принцип універсальності суддів, які можуть бути залучені до розгляду будь-якого провадження, яке відповідає предмету відання загального суду.

Зазначене вище корелюється з позицією Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду, викладеною в ухвалі від 11 травня 2021 року по справі № 686/5746/21.

Окрім того, Рада суддів України у своєму рішенні № 18 від 11 червня 2021 року наголосила, що при застосуванні правил внутрішньої спеціалізації суддів потрібно виходити з єдності правового статусу судді, що передбачає можливість здійснення ним правосуддя у будь-якій справі, віднесеній до юрисдикції конкретного суду (за винятком тих випадків, що прямо передбачено законом). Обов`язковим є лише врахування спеціалізації під час визначення судді для розгляду кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи та головуючого у складі суду під час колегіального розгляду такого провадження.

Так, протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 липня 2022 року визначено склад колегії суддів: суддя-доповідач - ОСОБА_9 , який має спеціалізацію з розгляду кримінальних справ, судді - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 грудня 2022 року, після задоволення самовідводів суддів, визначено склад колегії суддів: суддя-доповідач ОСОБА_1 , судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення поданих захисником адвокатом ОСОБА_8 та обвинуваченим ОСОБА_6 заяв про відвід суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , оскільки відсутні підстави, які могли б викликати сумніви в неупередженості цих суддів, а доводи захисника та обвинуваченого, якими вони обґрунтовують відвід суддям Хмельницького апеляційного суду є неспроможними.

Керуючись статтями 76, 75, 80-81 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА :

Заяви захисника адвоката ОСОБА_8 та обвинуваченого ОСОБА_6 про відвід суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3