Справа № 202/2394/22
Провадження № 1-кс/202/1922/2022
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

09 червня 2022 року місто Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , яке погоджене з прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про арешт майна, яке подане у кримінальному провадженні № 0000243 від 06.05.2022 року, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 звернувся з погодженим із прокурором клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно, яке було вилучено під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме предмет, схожий на карабін Симонова (СКС) маркування ИН 238 з магазином до нього, предмет, схожий на набої до карабіну 7,62 з маркуванням «1767» у кількості 35 шт., предмет, схожий на набої 7,62 у кількості 139 шт., дозвіл на зброю на ім`я ОСОБА_4 термін до 08.04.2022 року, протокол відстрілу зброї, мобільний телефон марки «Honor», речі ОСОБА_5 .

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до висновку, що клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору з огляду на наступне:

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з частиною 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Аналіз наведених норми свідчить, що накладаючи арешт, слідчий суддя повинен в своїй ухвалі зазначити конкретну підставу арешту, що передбачена у частині 2 статті 170 КПК України, а також визначити конкретний вид арешту, який застосовується як-то заборона відчуження, обмеження розпоряджатися або користуватися майном.

При цьому з огляду на засади кримінального провадження, зокрема диспозитивність кримінального процесу, слідчий суддя під час вирішення питання про арешт майна має перевірити саме наявність підстав для арешту, на які посилається слідчий чи прокурор, а також необхідність застосування конкретного виду заборони, про які ставить питання слідчий чи прокурор у клопотанні, а не визначати їх самостійно.

Частиною другою статті 171 КПК України встановлені вимоги до клопотання слідчого, прокурора про арешт майна.

Так, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

В даному випадку клопотання слідчого про арешт майна вимогам закону не відповідає, оскільки слідчий, посилаючись на необхідність збереження речових доказів, взагалі не надав доказів визнання майна, яке підлягає арешту, речовим доказом. Відповідна постанова в матеріалах клопотання відсутня.

Клопотання слідчого не містить обґрунтування значення вилучених речей для досудового розслідування, зокрема мобільного телефону та речей ОСОБА_5 .

Конкретні речі ОСОБА_5 , на які слідчий просить накласти арешт, не зазначені.

Також у клопотанні не зазначено заборону, яку просить застосувати слідчий (заборона відчуження, заборона розпорядження та/або користування).

Слідчий суддя звертає увагу, що ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 26 травня 2022 року клопотання слідчого про арешт майна було повернуто прокурору для усунення недоліків протягом сімдесят двох годин з часу отримання копії ухвали.

Однак клопотання про арешт майна без його належного оформлення відповідно до вимог ст. ст. 170-171 КПК України знову було подано слідчому судді.

Відповідно до частини третьої статті 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи наведене, клопотання про арешт майна необхідно повернути прокурору для усунення недоліків протягом сімдесят двох годин з часу отримання копії ухвали.

Керуючись ст. ст. 170-172 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , яке погоджене з прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра

ОСОБА_3 , про арешт майна, яке подане у кримінальному провадженні № 0000243 від 22.05.2022 року, повернути прокурору Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 для усунення недоліків протягом сімдесят двох годин з часу отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1