Справа № 132/665/22
Ухвала
Іменем України

04.04.2022р. слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Калинівка Вінницької області, клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене із прокурором Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави відносно:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Сарата Саратського району Одеської області, українця, громадянина України, із середньо-спеціальною освітою, перебуваючого в цивільному шлюбі, офіційно непрацевлаштованого, несудимого в силу ст.89 КК України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

04.04.2022р. до Калинівського районного суду Вінницької області надійшло клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене із прокурором Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави відносно ОСОБА_10 .

Дане клопотання обґрунтоване тим, що СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000074 від 02.04.2022р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_10 01.04.2022р. близько 15год.30хв. приїхав до міста Калинівка Хмільницького району Вінницької області, з метою придбання продуктів харчування в місцевому магазині. Так, ОСОБА_10 о 17год.20хв. перебуваючи в приміщенні супермаркету «Грош», що за адресою: Вінницька область, Хмільницький район, місто Калинівка, вулиця Незалежності, будинок № 51, шляхом вільного доступу заволодів мобільним телефоном марки «Redmi 7», що належить ОСОБА_11 , завдавши останній матеріального збитку на суму 3300грн. 02.04.2022р. ОСОБА_10 затримано в порядку ст.208 КПК України, вилучено мобільний телефон марки «Redmi 7», ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , який визнано речовим доказом в даному кримінальному провадженні. 03.04.2022р. ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Таким чином, ОСОБА_10 підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому в умовах воєнного стану. На момент повідомлення про підозру, органом досудового розслідування зібрано вагомі докази, що підтверджують причетність ОСОБА_10 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, зокрема протоколами допиту свідків, протоколом огляду речей, протоколом затримання особи, та речовими доказами у справі. На дату розгляду вказаного клопотання у суді, наявні ризики, що дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_10 може здійснити дії, передбачені ст.177 КПК України, відповідно застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою буде співмірним особі підозрюваного та суспільній небезпечності вчиненого діяння. Наразі, наявні ризики, визначені п.п.1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Так, надаючи оцінку можливості переховуватися від органу досудового розслідування, сторона обвинувачення вважає такі дії цілком вірогідними, беручи до уваги покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим в інкримінованому йому злочині (у виді позбавлення волі строк до 8 років), а також те, що в Україні введено воєнний стан, у зв`язку із чим ОСОБА_10 може переховуватися від органу досудового розслідування вживши заходів по перетину кордону України для набуття статусу біженця з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Тому, співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків, із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що ризик переховуватися від органу досудового розслідування та суду є достатньо високим. Крім того, існує ризик того, що ОСОБА_10 може незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні, з метою зміни показів, оскільки йому вручені копії матеріалів кримінального провадження та відомі не лише анкетні дані свідків, але й їх фактичне місце проживання, що може позбавити орган досудового розслідування можливості зібрати та надати суду належні, допустимі та беззаперечні докази вини підозрюваного. Також, існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_10 . Щодо особи останнього, то він раніше не судимий, за місцем проживання хоча і характеризується позитивно, однак утриманців не має, як не має і інших соціально стримуючих факторів, а тому є підстави вважати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим у ст.177 КПК України. Саме застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, повністю відповідає охороні прав і інтересів суспільства, а інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать процесуальні рішення на стадії досудового слідства та не зможуть запобігти доведеним ризикам, а відтак застосування більш м`якого запобіжного заходу є передчасним. Обставини, передбачені ст.178 КПК України, які б перешкоджали застосуванню щодо ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відсутні.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_12 підтримала дане клопотання та зазначила, що всі підстави для застосування у відношенні ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою викладені у поданому слідчому судді процесуальному документі.

Прокурор ОСОБА_13 в судовому засіданні підтримав подане слідчим ОСОБА_7 клопотання та просив його задовольнити, з підстав зазначених в ньому.

ОСОБА_14 будучи особою, у відношенні якої ставиться питання про застосування запобіжного заходу, в суді зазначив, що заперечує проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив визначити більш м`який запобіжний захід, зокрема у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Захисник підозрюваного ОСОБА_15 підтримав позицію свого підзахисного, просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши підозрюваного та його захисника, слідчого та прокурора, перевіривши матеріали справи, вважаю, що клопотання підлягає частковому задоволенню виходячи з наступних підстав:

Під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановив, що в провадженні СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000074 від 02.04.2022р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

02.04.2022р. ОСОБА_10 на підставі ст.208 КПК України затримано безпосередньо після вчинення кримінального правопорушення.

03.04.2022р. ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Відповідно до ч.1 ст.176 КПК України, запобіжним заходом зокрема є тримання під вартою.

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

За ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.

Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування матеріали, що містяться в клопотанні, достатньою мірою підтверджують наявність в діях підозрюваного ОСОБА_10 ознак інкримінованого злочину.

Слідчий та прокурор в судовому засіданні просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід тримання під вартою, вважаючи, що існують ризики, передбачені п.п.1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Проте, ці ризики не були у повному обсязі доведені в суді належними та допустимим доказами.

Приписами ч.4 ст.194 КПК України визначено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи, особу підозрюваного, беручи до уваги те, що останній має постійне місце проживання, а також враховуючи те, що прокурором не доведено недостатність підстав для застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування запобіжний заходу у виді цілодобового домашнього арешту, який є достатнім і забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які покладаються на нього слідчим суддею.

Оскільки слідчий суддя дійшов висновку про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, то відповідно до п.1 ч.3 ст.202 КПК України підозрюваний має бути негайно доставлений до місця проживання.

Керуючись ст.ст. 176-178, 193-194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене із прокурором Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави відносно ОСОБА_10 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Сарата Саратського району Одеської області, українця, громадянина України, із середньо-спеціальною освітою, перебуваючого в цивільному шлюбі, офіційно непрацевлаштованого, несудимого в силу ст.89 КК України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що полягає в забороні підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , строком на 60 (шістдесят) днів.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати до визначеного слідчого, прокурора із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_10 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Строк домашнього арешту рахувати ОСОБА_10 з часу проголошення ухвали, тобто з 04 квітня 2022 року.

Ухвала слідчого судді діє по 02 червня 2022 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Підозрюваного ОСОБА_10 негайно доставити до місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , і звільнити з-під варти.

Ухвалу про обрання відносно ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту передати для виконання до відповідного органу поліції, за місцем проживання підозрюваного.

Ознайомити підозрюваного ОСОБА_10 під розписку з ухвалою про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя