Провадження № 1-кс/761/8580/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2022 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , представника власників майна адвоката ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві

клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 ( Cresendo International Limited), МАКВЕЛ ІНТЕРНЕШНЛ ЕС.ЕЙ ( MAKWELL INTERNATIONAL S.A.), ОЛТЕНОР КЕПІТАЛ ЛТД (OLTENOR CAPITAL LTD), ТОЛБЕЛЛ ХОЛДІНГС ЛІМІТІД (TOLLBELL HOLDINGS LIMITED), ОСОБА_6 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08 липня 2021 року (справа №757/36092/21-к), у кримінальному провадженні №0000734 від 24 травня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.212, ч.2 ст.209, ч.2 ст.366, ч.2 ст.364 КК України,

ВСТАНОВИВ :

08 серпня 2022 року адвокат ОСОБА_4 звернувся в інтересах ОСОБА_5 ( Cresendo International Limited), МАКВЕЛ ІНТЕРНЕШНЛ ЕС.ЕЙ ( MAKWELL INTERNATIONAL S.A.), ОЛТЕНОР КЕПІТАЛ ЛТД (OLTENOR CAPITAL LTD), ТОЛБЕЛЛ ХОЛДІНГС ЛІМІТІД (TOLLBELL HOLDINGS LIMITED) (далі в тексті Ухвали компанії нерезиденти), ОСОБА_6 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08 липня 2021 року (справа №757/36092/21-к), у кримінальному провадженні №0000734 від 24 травня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.212, ч.2 ст.209, ч.2 ст.366, ч.2 ст.364 КК України, в обґрунтування якого зазначила наступне.

В клопотанні адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах компаній нерезидентів, ОСОБА_6 , зазначає, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000734 від 24 травня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.212, ч.2 ст.209, ч.2 ст.366, ч.2 ст.364 КК України. Процесуальне керівництво в якому здійснюється Офісом Генерального прокурора.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08 липня 2021 року було задоволено клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 та накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках компаній нерезидентів, ОСОБА_6 в EFG Bank (Luxembourg) S.A.

Адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах компаній нерезидентів, ОСОБА_6 , посилається на те, що за час досудового розслідування кримінального провадження №0000734 від 24 травня 2019 року, тобто вже більше двох років, повідомлення про підозру у вказаному кримінальному провадженні жодній особі не вручено, компанії нерезиденти не є юридичними особами щодо яких здійснюється кримінальне провадження, відсутні дані про те, що арештоване майно може бути використане як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Просить врахувати, що постановою слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань від 25 жовтня 2019 року грошові кошти, що знаходяться на рахунках компаній нерезидентів, ОСОБА_6 в EFG Bank (Luxembourg) S.A. безпідставно були визнані речовими доказами в кримінальному провадженні №0000734 від 24 травня 2019 року, оскільки мотивувальна частина постанови містить невірні мотиви прийняття цієї постанови, а також містить невірне посилання на положення ст.98 КПК України, яка не могла бути застосована в даному випадку.

Також, як вказує ОСОБА_4 , в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08 липня 2021 року про накладення арешту не зазначено достатніх та обґрунтованих підстав, що грошові кошти є речовими доказами в кримінальному провадженні №0000734 від 24 травня 2019 року, оскільки вони не підпадають під визначення речових доказів в кримінальному провадженні, так як не є матеріальними об`єктами, які можуть бути знаряддям злочину, зберегти сліди або відомості, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Крім того, органом досудового розслідування жодним чином не доведено, що на банківських рахунках компаній нерезидентів та ОСОБА_6 в EFG Bank (Luxembourg) S.A. незаконно надходили кошти від інших фізичних чи юридичних осіб або ж саме ці кошти є предметом злочинної діяльності.

Просив врахувати, що накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на рахунках компаній нерезидентів, ОСОБА_6 в EFG Bank (Luxembourg) S.A. позбавляє власників права володіти, користуватись та розпоряджатись власними безготівковими коштами вже більше двох років, що є втручанням у право мирно володіти своїм майном.

Таким чином, на думку ОСОБА_4 , який діє в інтересах компаній нерезидентів, ОСОБА_6 , арешт на майно було накладено безпідставно та необґрунтовано, а тому потреба в такому заході забезпечення кримінального провадження відпала.

Представник власників майна адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, вказуючи на те, що досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000734 від 24 травня 2019 року триває, а тому потреба у такому заході забезпечення кримінального провадження як арешт не відпала. Зазначив, що грошові кошти, що знаходяться на рахунках компаній нерезидентів, ОСОБА_6 в EFG Bank (Luxembourg) S.A. визнано речовими доказами в кримінальному провадженні №0000734 від 24 травня 2019 року. Арешт на грошові кошти компаній нерезидентів, ОСОБА_6 накладено з метою збереження речових доказів. Просив відмовити в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 про скасування арешті майна.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та дослідивши долучені до нього документи, заслухавши пояснення прокурора ОСОБА_3 , представника власників майна адвоката ОСОБА_4 , приходить до наступного висновку.

Встановлено, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000734 від 24 травня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.212, ч.2 ст.209, ч.2 ст.366, ч.2 ст.364 КК України. Процесуальне керівництво в якому здійснюється Офісом Генерального прокурора.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08 липня 2021 року було задоволено клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 та накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках компаній нерезидентів, ОСОБА_6 в EFG Bank (Luxembourg) S.A.

Так, порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положеннями ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З тексту ухвал слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08 липня 2021 року вбачається, що арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках компаній нерезидентів, ОСОБА_6 в EFG Bank (Luxembourg) S.A., було накладено з метою збереження речових доказів.

Слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих судом даних, відповідно до ст.170 КПК України, була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000734 від 24 травня 2019 року наразі триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальністьта які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08 липня 2021 року, що дає слідчому судді підстави дійти висновку що необхідність накладення арешту на зазначені грошові кошти на теперішній час не відпала, оскільки обставини, на які посилається в обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах компаній нерезидентів, ОСОБА_6 , підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування.

На підставі викладеного, у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 170-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 ( Cresendo International Limited), МАКВЕЛ ІНТЕРНЕШНЛ ЕС.ЕЙ ( MAKWELL INTERNATIONAL S.A.), ОЛТЕНОР КЕПІТАЛ ЛТД (OLTENOR CAPITAL LTD), ТОЛБЕЛЛ ХОЛДІНГС ЛІМІТІД (TOLLBELL HOLDINGS LIMITED), ОСОБА_6 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08 липня 2021 року (справа №757/36092/21-к), у кримінальному провадженні №0000734 від 24 травня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.212, ч.2 ст.209, ч.2 ст.366, ч.2 ст.364 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1