Справа № 182/3193/22
Провадження № 1-кс/0182/835/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.08.2022 м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської обл..

ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Нікополі клопотання начальника відділення СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.04.2022 № 0000412 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження м. Марганець Дніпропетровської області, громадянина України, із середньою освітою, який зареєстрований та фактично проживає у АДРЕСА_1 , не працює, не одружений, раніше не судимий,

за участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в :

6 серпня 2022 р. до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання начальника відділення СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.04.2022 № 0000412 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .

Доводи клопотання
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що в провадженні СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області знаходяться матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.04.2022 № 0000412 за ознаками кримінального правопорушення /злочину/, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 у невстановлений слідством час та за невстановлених слідством обставин вступив у злочинну змову з ОСОБА_7 для досягнення спільної єдиної мети - систематичного незаконного придбання, зберігання психотропних речовин з метою збуту, а також незаконного збуту психотропних речовин.

Так, ОСОБА_5 за попередньою змовою з ОСОБА_7 , у невстановлений слідством час, місці та за невстановлених слідством обставин з метою подальшого збуту незаконно, умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, придбали психотропну речовину, обіг якої обмежено - «метамфетамін», який стали зберігати з метою збуту в обумовленому для обох місці, а саме у лісосмузі, розташованій неподалік від АГК «Зоря» по вул. Зоря в м. Марганець, Дніпропетровської області.

12.05.2022 о 07:20 год. працівники поліції у відповідності зі ст. 5 Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними» для документування та доказу злочинної діяльності групою осіб ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , пов`язаної із незаконним обігом психотропних речовин, для проведення оперативної закупки передали для придбання у останніх психотропної речовини - «метамфетаміну» громадянину під вигаданим прізвищем ОСОБА_8 грошові кошти в сумі 200 грн., а саме: одну купюру номіналом 200 грн. серія УЄ № 9951107 - Національного банку України.

12.05.2022 о 08:08 год. ОСОБА_8 поблизу магазину «Астрея», який розташований по вул. Київська, 157 в м. Марганець, Дніпропетровської області вийшов з автомобіля, на якому прибув до вказаного місця з працівниками поліції та направився в напрямку лісосмуги, розташованої неподалік від АГК «Зоря» по вул. Зоря в м. Марганець, Дніпропетровської області. Далі ОСОБА_8 пройшов по вищевказаній лісосмузі приблизно 800 м. та о 08:16 год., цього ж дня підійшов до місця, де знаходився ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , які на той час розподілили між собою обов`язки, згідно яких ОСОБА_7 повинен передавати, тобто збувати психотропні речовини та отримувати грошові кошти, а ОСОБА_5 спостерігати за місцевістю, щоб сторонніх осіб поряд не було та їх злочинну діяльність не було помічено сторонніми особами. Потім між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 відбулася розмова, під час якої ОСОБА_7 умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з корисливих мотивів незаконно збув ОСОБА_8 1 (один) сліп-пакет з кристалічною речовиною світло-жовтого кольору, а ОСОБА_8 передав йому грошові кошти у сумі 200 грн. Після чого, ОСОБА_8 відразу направився до автомобіля, на якому прибув до вказаного місця з працівниками поліції, який знаходився неподалік магазину «Астрея», розташованого по вул. Київська, 157 в м. Марганець Дніпропетровської області, де добровільно видав придбаний ним у ОСОБА_7 та ОСОБА_5 в ході оперативної закупки 1 (один) сліп-пакет, з кристалічною речовиною світло-жовтого кольору, яка згідно висновку судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів № СЕ-19/104-22/12047-НЗПРАП від 08.06.2022 масою 0,0387 г, містить метамфетамін - психотропну речовину, обіг якої обмежений. Маса метамфетаміну складає 0,0124 г.

Крім цього, 17.05.2022 о 07:30 год. працівники поліції у відповідності зі ст. 5 Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними» далі продовжуючи свої законні, оперативні заходи, для документування та доказу злочинної діяльності групою осіб ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , пов`язаної із незаконним обігом психотропних речовин, для проведення оперативної закупки передали для придбання у останніх психотропної речовини - «метамфетаміну» громадянину під вигаданим прізвищем ОСОБА_8 грошові кошти в сумі 200 грн., а саме: одна купюра номіналом 50 грн. серії СУ № 4464099 - Національного банку України, одна купюра номіналом 50 грн. серії УП № 1392666 - Національного банку України, одна купюра номіналом 50 грн. серії РД № 8270398 - Національного банку України, одна купюра номіналом 50 грн. серії СТ № 0193264 - Національного банку України.

17.05.2022 о 08:35 год. ОСОБА_8 у дворі п`ятиповерхового житлового будинку АДРЕСА_2 вийшов з автомобіля, на якому прибув до вказаного місця з працівниками поліції та направився в напрямку лісосмуги, розташованої неподалік від АГК «Зоря» по вул. Зоря в м. Марганець, Дніпропетровської області. Далі ОСОБА_8 пройшов по вищевказаній лісосмузі приблизно 850 м. та о 08:44 год., цього ж дня підійшов до місця, де знаходився ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , які на той час розподілили між собою обов`язки, згідно яких ОСОБА_5 повинен передавати, тобто збувати психотропні речовини та отримувати грошові кошти, а ОСОБА_7 спостерігати за місцевістю, щоб сторонніх осіб поряд не було та їх злочинну діяльність не було помічено сторонніми особами. Потім між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 відбулася розмова, після якої ОСОБА_5 відійшов від останнього на відстань приблизно 2 м. в сторону дерева та звідки взяв сліп-пакет, який умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з корисливих мотивів незаконно передав ОСОБА_8 , тобто збув 1 (один) сліп-пакет з кристалічною речовиною жовтого кольору, а ОСОБА_8 передав йому грошові кошти у сумі 200 грн. Після чого, ОСОБА_8 відразу направився до автомобіля, на якому прибув до вказаного місця з працівниками поліції, який знаходився у дворі п`ятиповерхового житлового будинку АДРЕСА_2 , де добровільно видав придбаний ним у ОСОБА_7 та ОСОБА_5 в ході оперативної закупки 1 (один) сліп-пакет, з кристалічною речовиною жовтого кольору, яка згідно висновку судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів № СЕ-19/104-22/14808-НЗПРАП від 10.06.2022 масою 0,0526 г. містить метамфетамін - психотропну речовину, обіг якої обмежений. Маса метамфетаміну складає 0,0192 г.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ознаками кримінального правопорушення /злочину/, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України незаконне придбання, зберігання психотропних речовин з метою збуту, а також незаконний збут психотропних речовин, вчинені за попередньою змовою групою осіб.

27.06.2022 заочно через дядька ОСОБА_5 ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення /злочину/, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

19.07.2022 він був оголошений у розшук, оскільки його місцезнаходження не було встановлене.

05.08.2022 місце знаходження ОСОБА_5 було встановлено.

Оскільки ОСОБА_5 вчинив умисний, тяжкий злочин, за який передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від 6-ти до 10-ти років, він повною мірою усвідомлює невідворотність покарання, що може спонукати його переховуватись від слідства та суду; може вчинити інше кримінальне правопорушення, аналогічне тому у якому підозрюється, так як не має постійного джерела доходу, не працює. Є ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Інші, більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти наявним ризикам, оскільки, особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт не зможуть запобігти ризику переховування від слідства та/або суду, ризику вчинення нових кримінальних правопорушень. У оточенні підозрюваного немає осіб, які заслуговують на довіру й зможуть поручитися за виконання ним покладених процесуальних обов`язків. Враховуючи всі обставини, слідчий просить обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Позиції учасників судового провадження.
Прокурор підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити, оскільки вважає, що є обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення /злочину/, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а також є ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.

Підозрюваний ОСОБА_5 проти клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував. Про наявність підозри, яка йому висунута, йому було відомо від дядька, після чого він звернувся до захисника, який роз`яснив йому, що повістка про виклик оформлена невірно, тому захисник звернувся до слідчого з відповідним клопотанням, де зазначив усі свої дані, однак більше його до слідчого не викликали. Про те, що його оголошено у розшук, йому відомо не було. Як тільки він про це дізнався, вони разом з адвокатом самостійно з`явилися до слідчого.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 проти клопотання слідчого заперечував, зазначивши, що прокурор не назвав підстав, які б свідчили про ризики невиконання його підзахисним процесуальних обов`язків. Доказів того, що він може переховуватись від слідства та суду немає, як і доказів вчинення ним нових кримінальних правопорушень. Звертає увагу на відсутність обґрунтованої підозри, що висунута його підзахисному. В матеріалах, які слідчим надані на підтвердження клопотання, немає даних НРДС, хоча з моменту їх проведення вже сплинув певний строк і вони могли вже бути розсекречені. Тримання під вартою, це занадто суворий вид запобіжного заходу. Сама тяжкість майбутнього покарання не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. ОСОБА_5 має постійне місце проживання, раніше до кримінальної відповідальності не притягався, має міцні соціальні зв`язки проживає з дідом та бабою. Просив відмовити у задоволення клопотання слідчого.

Оцінка та висновки слідчого судді
Вислухавши прокурора, підозрюваного, захисника, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою. Тримання під вартою вважається найбільш суворим запобіжним заходом.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. 1, 2 ч. 1 ст. 194 КК України, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КК України, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 та 6 ст. 194 КК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання (ч. 4 ст. 194 КПК України).

При обранні запобіжного заходу, слідчий суддя, суд, як це зазначено у ст. 178 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється;

3) вік та стан здоров`я;

4) міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію;

7) майновий стан;

8) наявність судимостей;

9) дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Як вбачається з наданих копій матеріалів, а саме витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про вчинене кримінальне правопорушення з правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 307 КК України, внесені до ЄРДР 11.04.2022 № 0000412.

27.06.2022 заочно через дядька ОСОБА_5 - ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення /злочину/, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Таким чином, ОСОБА_5 є підозрюваним у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Щодо наявності обґрунтованої підозри
При вирішенні питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, однією з підстав є саме обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, яка, власне, випливає зі змісту процесуального рішення повідомлення про підозру.

Наявність обґрунтованої підозри є умовою законності застосування запобіжного заходу.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Звертаючись до практики ЄСПЛ, зокрема, в рішеннях «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), «Лабіта проти Італії» (Labita v. Italy), «Мюррей проти Сполученого Королівства» (Murray v. the United Kingdom), «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану» (Ilgar Mammadov v. Azerbaijan), «Нечипорук і Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine), зазначається, що наявність «обґрунтованої підозри» передбачає існування фактів та інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ця особа могла вчинити злочин. Факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи, тобто мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема: протоколами допиту свідків; протоколами огляду речей; висновками судових експертиз наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів.

Ураховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що повідомлена ОСОБА_5 підозра на час розгляду клопотання відповідає мінімальному рівню обґрунтованості, тобто зазначені у клопотанні слідчого і додані до нього докази, досліджені в судовому засіданні, на мінімальному рівні підтверджують, що існують факти та інформація, які переконують у тому, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення за наведених обставин, а наявні в матеріалах клопотання докази у їх сукупності та взаємозв`язку є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Слід зауважити, що на цьому етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. А на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей лише визначає, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для застосування запобіжного заходу.

Наявність ризиків, та їх обґрунтованість
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Так, у клопотанні слідчим заявлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику переховування від органів досудового розслідування та суду; вчинення іншого кримінального правопорушення, аналогічного тому, у якому підозрюється.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.
Слідчий суддя вважає, що заявлений стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду) об`єктивно існує, бо підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість можливого покарання у виді позбавлення волі строком від 6-ти до 10-ти років з конфіскацією майна, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, аналогічного тому, у якому він підозрюється
Також у клопотанні обґрунтовано зазначено, що є ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, аналогічного тому, у якому він підозрюється (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), так як ОСОБА_5 не має постійного джерела доходу, не працює, що може спонукати його до вчинення аналогічного корисливого кримінального правопорушення. Вказаний ризик на даному етапі досудового розслідування існує.

Щодо можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Оскільки слідчим суддею встановлено: ризик переховування від органів досудового розслідування та суду; ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, аналогічного тому, у якому підозрюється, наявність вказаних ризиків підтверджена достатніми доказами, слідчий суддя вважає, що стосовно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід на час проведення розслідування, який дозволить забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків у цьому провадженні.

Відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує репутацію підозрюваного, який раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, має постійне місця проживання, не працює, не одружений, на утриманні нікого не має.

Доводи прокурора щодо необхідності застосування до ОСОБА_5 виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя не вважає достатньо переконливими і такими, що не ґрунтуються на нормах діючого законодавства, а тому на думку слідчого судді є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Наявність вищевказаних ризиків стосовно підозрюваного, дій до яких він може вдатись, вагомість наявних доказів обґрунтованості повідомлення йому про підозру у вчиненні тяжкого злочину, тяжкість покарання, що йому загрожує, у своїй сукупності вказують на необхідність застосування запобіжного заходу, що є більш жорстким, аніж особисте зобов`язання. Слідчому судді не відомо про наявність будь-яких осіб, що висловили згоду стати поручителями, тому цей запобіжний захід також не застосовується. Щодо застосування застави підозрюваний не має постійного місця роботи та законних джерел доходів, а тому слідчий суддя вважає обрання такого запобіжного заходу недоцільним.

Таким чином, оскільки наданими матеріалами клопотання, а також прокурором в судовому засіданні не доведено обставин, передбачених ч. 3 ст. 176, п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, до ОСОБА_5 , з урахуванням відомостей про особу підозрюваного можливо застосувати запобіжний захід, а саме домашній арешт з покладенням на нього відповідних процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, який зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та дієвості кримінального провадження щодо нього. Слідчий суддя вважає необхідним застосувати умови домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_5 залишати місце постійного проживання цілодобово.

Керуючись ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання начальника відділення СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.04.2022 № 0000412 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово, залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу органу досудового розслідування, прокурора, суду.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, суду;

- не відлучатися з м. Марганця, в якому він проживає, без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до відділення № 1 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області обл.

Строк дії ухвали - не більше ніж два місяці, а також не більше строку досудового розслідування, тобто до 10.09.2022 і у разі необхідності може бути продовжений за клопотанням прокурора. Після закінчення строку ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Контроль за виконанням запобіжного заходу здійснює слідчий, а коли справа перебуває в провадженні суду прокурор.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1