Справа № 369/3195/22
Провадження №1-кс/369/506/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18.04.2022 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001117 від 12 квітня 2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Досудовим розслідуванням встановлено, що 11.04.2022 до Бучанського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від працівника поліції, про те, що 11.04.2022 до Ірпінської міської лікарні, за адресою: Київська обл., м. Ірпінь вул. Садова, 38 було доставлено військовослужбовців ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , між якими виник конфлікт 11.04.2022, приблизно о 19:15 годині, за адресою: Київська обл., Бучанський р-н., с. Мила, вул. Нова, поряд з координатами: 50.2816.6 30.0720.8, в ході якого ОСОБА_4 здійснив постріли з автоматичної зброї, внаслідок чого ОСОБА_7 загинув на місці, а ОСОБА_5 та ОСОБА_8 отримали вогнепальні поранення.

11.04.2022 в приміщенні домоволодіння, що за адресою: АДРЕСА_1 , поряд з координатами: 50.2816.6 30.0720.8 проведено огляд місця події, в ході якого вилучено наступні речі: магазин від автомату «АКСУ» №133992; змив речовини бурого кольору; змив речовини бурого кольору з підлоги кім. №3; чотири гільзи з маркуванням «3*82» з підлоги кімнати №1; 23 предмети зовні схожі на гільзи з підлоги кімнати №2 з маркуванням «3*82» та «3*90»; 24 предмети зовні схожі на гільзи з підлоги кімнати №3 з маркуванням «3*82» та «3*90»; предмет схожий на кулю зі стіни кімнати №3; два магазини зі слідами речовини бурого кольору; два магазини від автомату «АК» разом із підсумком з підлоги кімнати №2; предмет зовні схожий на автомат «АКСУ» № НОМЕР_1 .

Крім того, 11.04.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та вилучено кофту зі смугами чорного кольору та мобільний телефон «Nokia».

Вилучені в ході огляду об`єкти можуть бути знаряддям злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим постановою слідчого від 12.04.2022 визнані речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положеннями ч. 3 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Метою арешту майна, щодо якого заявляється клопотання є, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, забезпечення збереження речових доказів.

Перелік і види майна, що належить арештувати: магазин від автомату «АКСУ» №133992; змив речовини бурого кольору; змив речовини бурого кольору; чотири гільзи з маркуванням «3*82»; 23 предмети зовні схожі на гільзи з маркуванням «3*82» та «3*90»; 24 предмети зовні схожі на гільзи з маркуванням «3*82» та «3*90»; предмет схожий на кулю; два магазини зі слідами речовини бурого кольору; два магазини від автомату «АК» разом із підсумком; предмет зовні схожий на автомат «АКСУ» № НОМЕР_1 ; кофту зі смугами чорного кольору; мобільний телефон «Nokia».

Вилучене в ході огляду майно може бути знаряддям вчинення злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

В органу досудового розслідування наявні достатні підстави вважати, що у разі не накладення арешту на зазначене майно існує загроза використання з боку інших осіб, можливості його приховування, пошкодження, псування та знищення, зокрема, з метою уникнення кримінальної відповідальності, що в свою чергу свідчить про наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

В зв`язку із вище викладеним в органу досудового розслідування виникла необхідність у застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як накладення арешту на майно, з метою забезпечення збереження речових доказів.

У судове засідання прокурор не з`явився.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.
Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.
У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.
Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001117 від 12 квітня 2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме на: магазин від автомату «АКСУ» №133992; змив речовини бурого кольору; змив речовини бурого кольору; чотири гільзи з маркуванням «3*82»; 23 предмети зовні схожі на гільзи з маркуванням «3*82» та «3*90»; 24 предмети зовні схожі на гільзи з маркуванням «3*82» та «3*90»; предмет схожий на кулю; два магазини зі слідами речовини бурого кольору; два магазини від автомату «АК» разом із підсумком; предмет зовні схожий на автомат «АКСУ» № НОМЕР_1 ; кофту зі смугами чорного кольору; мобільний телефон «Nokia», шляхом тимчасового позбавлення їх власників права володіння, розпорядження, користування цим майном та його відчуження.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1