Справа № 148/1273/22
Провадження №1-кп/148/166/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2022 року Тульчинський районний суд Вінницької області у складі: головуючого судді ОСОБА_1
секретаря ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження-
з боку обвинувачення - прокурора ОСОБА_3 ,
з боку захисту - обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засідання у залі суду м. Тульчина матеріали кримінального провадження № 0000199, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.07.2022 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -
встановив:
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що у період дії воєнного стану в Україні, запровадженого Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, 20.07.2022 біля 15:00 години прийшов в домогосподарство АДРЕСА_1 , де проживає його знайома ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Прийшовши в дане домогосподарство господарка ОСОБА_6 запросила ОСОБА_4 в будинок, де вони почали розмовляти на різні теми. Перебуваючи в будинку, ОСОБА_4 помітив на столі сумку поясно-плечову текстильну з написом «Nike» та розуміючи, що в ній можуть знаходитися грошові кошти та інші цінні речі в останнього раптово виник умисел на незаконне заволодіння майном ОСОБА_6 .
Після чого, з метою таємного заволодіння чужим майном, розуміючи, що господарка ОСОБА_6 , яка в той час перебувала в даній кімнаті за його діями не спостерігає, в умовах воєнного стану, діючи умисно, протиправно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно - небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з корисливих спонукань, спрямованих на незаконне заволодіння чужим майном, умисно, підійшов до столу, на якому знаходилась сумка поясно-плечова текстильна з написом «Nike», присів на табурет накривши та обгорнувши дану сумку своєю кофтою, яка була у ОСОБА_4 в руках, так щоб потерпіла не могла спостерігати за його діями, після чого продовжуючи свої злочинні дії спрямовані на таємне викрадення чужого майна ОСОБА_4 підняв зі столу свою кофту разом з сумкою поясно-плечовою текстильною з написом «Nikе», яка належить ОСОБА_6 та почав виходити з приміщення кімнати, тим самим таємно заволодів сумкою поясно-плечовою текстильною з написом «Nike», вартість якої відповідно до висновку експерта №5016/5017/22-21 від 26.07.2022 року становить вартістю 117,40 гривень, в якій знаходився гаманець марки «Saralin» моделі «S-8114B Red/Black», вартість якого відповідно до висновку експерта №5016/5017/22-21 від 26.07.2022 становить 270,40 гривень та в якому знаходились грошові кошти в сумі 240 гривень. Однак, в той час коли ОСОБА_4 покидав кімнату, злочинні дії останнього розпочаті як крадіжка, були виявлені потерпілою ОСОБА_6 , яка з метою припинення незаконних дій та повернення свого майна почала неодноразово кричати ОСОБА_4 вслід з вимогою повернути викрадене, однак останній не зважаючи на це продовжив свої злочинні дії спрямовані вже на відкрите заволодіння майном, на вимогу потерпілої не реагував та швидкою ходою вийшов з будинку і покинув місце злочину, тим самим розпорядився викраденим майном на власний розсуд, заподіявши ОСОБА_6 матеріального збитку на загальну суму 627,80 гривень.
В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, посилаючись на те, що ризики встановлені під час обрання запобіжного заходу не зникли. Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, перебуваючи на волі зможе переховуватись та ухилитись від явки до суду, впливати на потерпілу та свідків, може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 заперечили проти задоволення клопотання прокурора та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили обрати більш мякий запобіжний захід. захисник зазначила, що ризики вказані прокурором не є належєно мотивованими, а обвинувачений має постійне місце проживання в смт. брацлав та працює неофіційно.
Вивчивши доводи клопотання, вислухавши думку учасників щодо нього, дослідивши надані докази, суд доходить наступного.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід обраний щодо обвинуваченого.
Так, встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 обрано ухвалою слідчого судді Тульчинського районного суду Вінницької області від 22.07.2022. Підставою для застосування стали ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та обгрунтована підозра у вчиненні тяжкого злочину, покарання за яке передбачено у виді позбавлення волі від 7 до 10 років.
Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати розгляду кримінального провадження іншим чином.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
У відповідності до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад пять років.
На підставі ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції(правова позиція ЄСПЛ, викладених у п. 60 рішення від 06.11.2008 у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, суду у разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК (абз.5 п. 18 Листа ВССУ «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» № 511-550/0/4-13 від 04.04.2013).
У зв`язку з чим, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод», особу обвинуваченого, характер висунутого обвинувачення, тяжкість покарання, яка загрожує обвинуваченому в разі доведеності його винуватості у вчиненні інкримінованого правопорушення у їх взаємозв`язку з можливими ризиками, які, на переконання суду, з часу обрання запобіжного заходу не перестали існувати.
Так, існують ризики, передбачені п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може переховуватися та ухилитись від суду з метою уникнення відповідальності, оскільки обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину та відразу втік з місця події. Крім того, оскільки судовий розгляд ще не розпочато, обвинувачений, перебуваючи на волі, може незаконно впливати на свідків та потерпілу у цьому ж кримінальному провадженні, перешкодити кримінальному провадженню іншим чином.
Доводи сторони захисту про те, що більш мякі запобіжні заходи зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, на думку суду, є непереконливими. Так, обвинувачений не має стійких соціальних звязків, зокрема, сімї, постійного місця роботи, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих злочинів.
З огляду на викладене, суд доходить висновку про неможливість запобігання вказаним вище ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою, як такого, що достатній для запобігання цим ризикам та виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків. Отже, на переконання суду, клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Разом з тим, враховуючи положення ч.3 ст.183 КПК України, відносно обвинуваченого ОСОБА_4 також необхідно визначити розмір застави в межах п.1 ч.5 ст.182 КПК України у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 50160,00 грн., оскільки саме такий її розмір може забезпечити виконання обвинуваченим на час судового розгляду покладених на нього обов`язків, передбачених п.п.1-3ч. 5 ст.194 КПК України, та є гарантією реалізації його прав, визначених кримінальним процесуальним законодавством.
На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 183, 197, 314-315, 350 КПК України, суд,-
постановив:
Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю с. Сугаки, Могилів - Подільського району Вінницької області, зареєстрованого та проживаючого до затримання за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, до 12.11.2022 включно.
Визначити розмір застави, який здатний забезпечити виконання обвинуваченим ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 50160,00 грн. (сімдесят чотири тисячі чотириста тридцять гривень), після внесення якої ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.
З дня внесення застави строком на два місяці покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки, передбачені п.п. 1-3 ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: 1) прибувати за викликом до суду; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, невиконання яких тягне можливість застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Суддя ОСОБА_1