У Х В А Л А
Справа № 285/5163/22

провадження № 1-кс/0285/874/22

13 жовтня 2022 року м. Новоград-Волинський
Слідча суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши

клопотання слідчого Слідчого відділення Новоград-Волинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області,

погоджене прокурором Новоград-Волинської окружної прокуратури,

про арешт тимчасово вилученого майна
по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000684 від 04.10.2022,

за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИЛА:
Слідчий звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на мобільний телефон марки Xiaomi моделі Redmi 6А (далі за текстом Телефон), вилучений під час огляду місця події.
Своє клопотання обґрунтовує тим, що в період часу з 29.09.2022 по 30.08.2022 невстановлена особа шляхом вільного доступу, перебуваючи в будинку ОСОБА_2 по АДРЕСА_1 , умисно, таємно, в період воєнного стану, викрала Телефон, вартістю 2999 грн., чим заподіяла потерпілому майнової шкоди.
04.10.2022 проведено огляд місця події на подвір`ї будинків по АДРЕСА_2 , під час якого Жигадло добровільно видав Телефон. За даним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі за текстом Реєстр).
Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.
Під заходами забезпечення кримінального провадження прийнято розуміти передбачені КПК заходи примусового характеру, які застосовуються за наявності підстав та в порядку, встановленому законом, з метою запобігання і подолання негативних обставин, що перешкоджають або можуть перешкоджати вирішенню завдань кримінального провадження, забезпеченню його дієвості.
Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, полягає у тимчасовому позбавленні права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину (ст.170 КПК), і допускається лише, коли сторона обвинувачення доведе існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для його застосування; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні, і може бути виконане завдання, для виконання якого воно подано. До останнього, зокрема, відноситься: збереження речових доказів, спеціальна конфіскація та конфіскації як виду покарання, відшкодування шкоди (цивільний позов).
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст.94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні поліції перебувають матеріали кримінального провадження по факту таємного викрадення чужого майна, вчиненого в умовах воєнного стану. Так, слідчим в обґрунтування клопотання подано витяг з Реєстру; протоколи прийняття заяви про вчинений злочин від ОСОБА_2 та його допит в якості потерпілого; протокол огляду місця події, під час якого Телефон було вилучено; постанову про визнання Телефону речовим доказом та передачу його потерпілому на зберігання; протокол огляду речового доказу Телефону. В той же час, мета арешту майна у клопотанні не зазначена, натомість викладені в ньому обставини фактично зводяться до цитування відповідних норм чинного законодавства.
Згідно положень ст.171 КПК України, наведені у клопотанні обставини мають бути доведені доказами, доданими до нього. На момент розгляду справи, в матеріалах судового провадження такі докази відсутні.
Варто акцентувати увагу, що чинний КПК чітко розмежовує коло осіб, на майно яких може накладатись арешт, зокрема на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи. Телефон належить потерпілому ОСОБА_2 , необхідність його арешту та наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України, не доведено. Відповідно до вимог ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.
Сам по собі факт того, що майно є речовим доказом не є достатньою підставою для накладення арешту на майно.
Втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу.

Правомірним є арешт за умови одночасного існування критеріїв правомірності цього втручання (зокрема, законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).

Вважаю, що в даному випадку не дотримано вимоги правомірності втручання у право власності, таке втручання не відповідатиме суспільному інтересу та при цьому не враховано розумність та співмірність (справедливий баланс) обмеження права власності завданням кримінального провадження, передбаченим ст.2 КПК України.
За правилами ст.132 КПК України застосування арешту не допускається, якщо не буде доведено, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого, прокурора;
3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Резюмуючи викладене, суду не надано достатніх і належних доказів тих обставин, на які слідчий вказує у клопотанні про арешт майна, а тому в його задоволенні слід відмовити.

Керуючись статтями 170-173, 309, 376 КПК України, - слідчий суддя

УХВАЛИЛА:
Відмовити у задоволенні клопотання слідчого Слідчого відділення Новоград-Волинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області про арешт тимчасово вилученого майна по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000684 від 04.10.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1