Справа №295/4580/22
УХВАЛА
Іменем України
24.05.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні
клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
подане слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,
у кримінальному провадженні за №0000867 від 23.05.2022,
відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Козятин Козятинського району Вінницької області, неодружений, на утриманні дітей не має, не працює, освіта неповна середня, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,
в с т а н о в и в:
Слідчий звернувся з клопотанням, в якому просить застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

У клопотанні вказано, що слідчим відділом Житомирського РУП ГУНП в Житомирській здійснюється досудове розслідування у кримінальних провадженнях, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000867 від 23.05.2022, за ч.4 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.05.2022 приблизно о 18 год 40 хв ОСОБА_5 перебував поблизу будинку №2/7, що по вул. Мала Бердичівська у м. Житомирі, а саме біля входу до магазину «Еко-Маркет», де помітив велосипед марки «Фортуна», який належить ОСОБА_7 та стояв біля сходів вказаного магазину.

В день, час, місці та за вказаних обставин у ОСОБА_5 виник раптовий злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, що належить ОСОБА_7 , а саме вказаного велосипеду.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторне таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає та вони залишаються ніким не поміченими, керуючись корисливим мотивом, шляхом вільного доступу повторно таємно викрав велосипед, торговельної марки «Фортуна», що належить ОСОБА_7 , вартістю 10000 гривень.

В подальшому, утримуючи викрадене майно при собі, ОСОБА_5 місце вчинення кримінального правопорушення залишив та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_7 майнової шкоди на суму 10000 гривень.

Своїми умисними діями, які виразились у повторному таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 , вчинив кримінальне правопрушення, передбачене ч.4 ст.185 КК України.

23.05.2022 в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення затримано ОСОБА_5 , про що складено протокол затримання.

24.05.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

Обґрунтованість підозри сторона обвинувачення доводить зібраними під час досудового розслідування доказами, зокрема, рапортом повідомлення на лінію 102 від 22.05.2022; протоколом прийняття заяви від ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення від 22.05.2022; протоколом огляду місця події від 22.05.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 23.05.2022; протоколом огляду предмета від 23.05.2022; протоколом затримання відповідно ст.208 КПК України ОСОБА_5 від 23.05.2022; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 23.05.2022; повідомленням про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
Крім викладеного, у клопотанні слідчим вказано про наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України. Ризики мотивовані тим, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків; вчиняти інше кримінальне правопорушення.

Разом з вищезазначеним, слідчий вказує, що існує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, встановлено ризики, які дають підстави вважати, що ОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені п.1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, відповідно застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не забезпечить виконання покладених на підозрюваного обов`язків та запобігання наведеним ризикам.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 підтримали клопотання та просили його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні свою вину не визнав, вказував на те, що велосипед не крав, на відеозаписі схожа на нього особа вчиняє крадіжку, покази потерпілого не відповідають дійсності, оскільки останній проживає поруч з магазином, в який він заходить доволі часто. Окрім того, зазначив, що має непогашену судимість, офіційно не працює, шукає роботу, просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні вказав, що підозра необґрунтована, не підтверджена належними доказами, наявність судимостей не входить до складу ризиків при обранні запобіжного заходу. Крім того, підтримав позицію свого підзахисного та просив обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, позаяк ОСОБА_5 має постійне місце проживання в м. Житомирі, готовий давати покази, брати участь у проведенні слідчих дій.
Заслухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Встановлено, що в СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження 0000867 від 23.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогоч.4 ст.185 КК України.

24.05.2022 повідомлено про підозру ОСОБА_5 в порядку, передбаченому ст.278 КПК України у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч.4 ст.185 КК України.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Частиною 2 ст.177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до приписів ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

При цьому, згідно з п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, зокрема, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

У відповідності до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Окрім того, згідно з ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а відтак слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі "Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства" "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Подане до суду клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України та в ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення ч.4 ст.185 КК України, що наразі підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: рапортом повідомлення на лінію 102 від 22.05.2022; протоколом прийняття заяви від ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення від 22.05.2022; протоколом огляду місця події від 22.05.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 23.05.2022; протоколом огляду предмета від 23.05.2022; протоколом затримання відповідно ст.208 КПК України ОСОБА_5 від 23.05.2022; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 23.05.2022; повідомленням про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного (обвинуваченого), а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
При цьому, при оцінці існуючих ризиків, на які покликались слідчий та прокурор, суд враховує також, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, таке обвинувачення в сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Так, у справі "Ілійков проти Болгарії" №33977/96 від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, тобто, таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена у великих розмірах чи в умовах воєнного або надзвичайного стану, санкція статті якого передбачає покарання у вигляді виключно позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.
На переконання слідчого судді, слідчим доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, зокрема, що ОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, відповідно, застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою, не забезпечить виконання покладених на підозрюваного обов`язків та запобігання наведеним ризикам.
За наведених обставин, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав вважати, що застосування підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. Дані обставини є істотними і такими, що виправдовують тримання підозрюваного під вартою, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини повинно забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті (ч.3 ст.183 КПК України).
При визначенні розміру застави суд враховує приписи п.2 ч.5 ст.182 КПК України, майновий стан підозрюваного, який не працює, сімейний стан (неодружений, доказів протилежного не надано), інші встановлені відомості про підозрюваного та наявні ризики за ст.177 КПК України, зважаючи на які, а також, запобігаючи завідомо непомірному розміру застави для підозрюваного, суд вважає достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбаченим КПК України, встановлення розміру застави, середнього рівня, визначеного законом при застосуванні застави до особи, що обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину.
За таких обставин, оцінивши ризики, наведені у клопотанні, слідчий суддя вважає їх обґрунтованими у повному обсязі та зважаючи на викладене вище, підстав для застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не вбачає, а тому подане клопотання про застосування запобіжного заходу підлягає задоволенню в повному обсязі.
Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 376, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-
у х в а л и в :
Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 22.07.2022 включно.

Строк дії ухвали до 22.07.2022 включно.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України, яка може бути внесена у будь-який момент протягом дії ухвали як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Богунського районного суду м.Житомира.

Розмір застави визначити у межах 40 (сорока) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 99240 грн (дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок гривень).

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому підозрюваний проживає (м.Житомир) без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у тому числі свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі установи виконання покарань.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання підозрюваного під вартою.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Оголошення повного тексту ухвали о 16-00 год 27.05.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_1