Справа № 309/1252/22
Провадження № 1-кс/309/253/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2022 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

у складі слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду міста Хуст скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області щодо невнесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до суду із скаргою на бездіяльність Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області щодо невнесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення та зобов`язання службових осіб Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 про вчинення адвокатом ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.

У скарзі посилається на те, що 16.02.2022 року ОСОБА_3 подано заяву до Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області про обставини, які вказують про вчинення кримінального правопорушення адвокатом ОСОБА_4 , передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.

Заявник в обґрунтування скарги зазначив, що у поданій заяві про вчинення кримінального правопорушення ним вказано короткий виклад обставин, що може свідчити про вчинення адвокатом ОСОБА_4 кримінального правопорушення яке полягає у використанні ним завідомо підробленої довіреності у цивільній справі №309/2202/21, яка знаходиться на розгляді у Хустському районному суді Закарпатської області.

Вказану довіреність, видану у Чеській Республіці від імені ОСОБА_5 адвокатом ОСОБА_4 подано для представлення її інтересів у суді по цивільній справі (№309/2202/21).

Заявник вважає, що довіреність на представництво інтересів ОСОБА_5 видана із порушення вимог законодавства. На момент видачі доручення станом на 12.10.2021 року громадянка ОСОБА_5 відбувала покарання у в`язниці м. Свєтла над Сазавою, а тому у бланку довіреності, на думку заявника, повинно бути вказано місце складення довіреності м. Свєтла над Сазавою, а не м. Прага, дата, коли вказана довіреність підписана відповідачкою ОСОБА_5 у присутності відповідального працівника в`язниці, скріплена його підписом та вчинено відповідну відмітку у журналі.

Заявник ОСОБА_3 звертався до Чеської Республіки для відібрання зразків підпису ОСОБА_5 для проведення почеркознавчої експертизи.

За висновком експерта, ОСОБА_5 на різних документах підписувалась трьома підписами і жоден із них не співпадає з підписом, проставленим на довіреності, що на думку заявника ОСОБА_3 , доказом використання підробленого доручення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора як бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

28.03.2022 року заявник повторно звернувся із заявою до Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області, із заявою про внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення.

На даний час відомості за заявою ОСОБА_3 до ЄРДР не внесено.

Заявник ОСОБА_3 просить визнати бездіяльність службових осіб Хустського РУП в Закарпатській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення громадянином ОСОБА_4 , передбаченого ч.4 ст.358 КК України та зобов`язати службових осіб Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області внести відомості про вчинення кримінального правопорушення відповідно до поданої ним заяви про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У судове засідання заявник ОСОБА_3 не з`явився, подав заяву про розгляд скарги у його відсутності, вимоги за скаргою просили задоволити.

Представник Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду, не подав до суду жодних заяв.

У відповідності до ч.2,3 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Зважаючи на те, що скарга ОСОБА_3 призначалась до розгляду на 04.04.2022 року, повторно перепризначалась до розгляду, а також розумні строки розгляду заяви, суд вважає за можливе провести розгляд скарги у відсутності сторін, які не з`явилися до суду за наявними у справі доказами.

У відповідності до ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь в судовому провадженні, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Як вбачається із матеріалів скарги 16.02.2022 року ОСОБА_3 подано заяву до Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області про обставини, які вказують про вчинення кримінального правопорушення адвокатом ОСОБА_4 , передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.

В обґрунтування заяви було зазначено, що довіреність на представництво інтересів ОСОБА_5 видана із порушення вимог законодавства. На момент видачі доручення станом на 12.10.2021 року громадянка ОСОБА_5 відбувала покарання у в`язниці м. Свєтла над Сазавою, а тому у бланку довіреності, на думку заявника, повинно бути вказано місце складення довіреності м. Свєтла над Сазавою, а не м. Прага, дата, коли вказана довіреність підписана відповідачкою ОСОБА_5 у присутності відповідального працівника в`язниці, скріплена його підписом та вчинено відповідну відмітку у журналі.

Заявник ОСОБА_3 звертався до Чеської Республіки для відібрання зразків підпису ОСОБА_5 для проведення почеркознавчої експертизи.

28.03.2022 року заявник повторно звернувся із заявою до Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області, із заявою про внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення з аналогічних підстав.

На даний час відомості за заявою ОСОБА_3 до ЄРДР не внесено.

Відповідно до ч. 1, 2, 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Статтею 303 КПК визначено порядок оскарження бездіяльності, яка може полягати в наступному: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слід мати на увазі, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Враховуючи наведені положення законодавства відомості до ЄРДР вносяться, якщо відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела які відповідають вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мають короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з приписами п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні

Положення ч. 1 ст. 303 КПК України не передбачають оскарження рішення, бездіяльності прокурора та слідчого, які полягають в іншому, ніж зазначено в даній нормі, на стадії досудового розслідування.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначено ч. 1 ст. 303 КПК України. На досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно з ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Межі втручання слідчого судді у діяльність прокурора та слідчого обмежуються ч. 1 ст. 303 КПК України.

Отже, кримінальний процесуальний закон визначає, що під час досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений на розгляд питань, які повинен вирішувати прокурор та слідчий, втручання в діяльність яких прямо заборонена ч. 1 ст. 36, ч. 5 ст. 40 КПК України.

Повноваження слідчого судді при розгляді скарг заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, володільця тимчасово вилученого майна на стадії досудового розслідування зводяться до права на зобов`язання сторони кримінального провадження, якою є слідчий або прокурор, вчинити процесуальні дії, як-то розглянути клопотання, проте рішення по суті викладеного приймає слідчий (прокурор) самостійно.

Відповідно до ч. 2 ст. 303 КПК України скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

За змістом ч. 4 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

Судовий контроль, який здійснюється слідчими суддями при розгляді скарг на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, фактично передбачає забезпечення належного реагування на випадки ініціювання особою питань, пов`язаних з реалізацією завдань кримінального провадження як щодо захисту від кримінальних правопорушень, так і стосовно того, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності.

Виходячи з вищенаведеного та оцінюючи обґрунтованість поданої скарги, слідчий суддя приходить до переконання, що у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст. 303-307 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області щодо невнесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути подано під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1