Справа № 521/4963/22
Номер провадження:1-кп/521/1142/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 квітня 2022 року м. Одеса
Малиновський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

з секретарем - ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Одеси в режимі відеоконференції (дистанційного судового засідання) клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000111 від 17.01.2022 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тузли, Білгород-Дністровського району (раніше Татарбунарського), Одеської області, громадянина України, з неповною середньою освітою, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , до затримання проживаючого за аресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, -

В С Т А Н О В И В
На розгляді Малиновського районного суду м. Одеси перебуває обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000111 від 17.01.2022 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Прокурор під час підготовчого судового засідання просив призначити обвинувальний акт до судового розгляду та заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Потерпіла підтримала думку прокурора.
Захисник не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , залишила на розсуд суду.
Обвинувачений (в режимі відеоконференції) не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, однак заперечував проти обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Дослідивши обвинувальний акт та додані матеріали, вислухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до висновку про можливість призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту виходячи з наступного.
Обвинувальний акт складений відповідно до вимог КПК України, обвинувальний акт підсудний Малиновському районного суду м. Одеси, підстав для закриття кримінального провадження суд не вбачає.
Відповідно до п. 5 рішення Конституційного Суду України від 23.11.2017 року № 1-р/2017, У справі № 1-28/2017 за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення третього речення частини третьої статті 315 Кримінального процесуального кодексу України, під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність обрання (продовження) запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань.
Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зазначені у вказаній статті.
У КПК України не зазначено, що розуміється під терміном «обґрунтована підозра» та за таких обставин, суд вважає за необхідне звернутися до практики Європейського суду з прав людини, так як, відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Як вбачається з обвинувального акту, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Обґрунтованість правової позиції прокурора безумовно можливо перевірити лише під час судового розгляду. Разом з тим, суд вважає, що відомостей, які повідомлені прокурором під час підготовчого судового засідання, достатньо у даній стадії процесу, для висновку про те, що раціональні підстави для розумної підозри ОСОБА_5 у вчиненні зазначеного злочину об`єктивно існують.
Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Під час розгляду клопотання стороною обвинувачення доведено та судом встановлено про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема:
На наявність ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховуватися від органів досудового розслідування) вказує те, що злочин, в якому обвинувачується ОСОБА_5 відносяться до тяжкого злочину та передбачає покарання у вигляді позбавлення волі, отже з метою уникнення кримінальної відповідальності останній може переховуватись від суду.
На наявність ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України (незаконно впливати на свідків у цьому ж провадженні) вказує те, що перебуваючи на волі, обвинувачений зможе безперешкодно впливати на свідків та потерпілу, з метою зміни ними показів.
На наявність ризику передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України (перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином) вказує те, що характер інкримінованого ОСОБА_5 злочину, може свідчити вчинення останнім перешкод кримінальному провадженню.
На наявність ризику передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України (вчинити інше кримінальне правопорушення) вказує той факт, що обвинувачений ОСОБА_5 раніше судимий та немає постійного місця роботи та доходів, тому може вдатись до вчинення нових корисливих злочинів.
Під час розгляду клопотання, стороною обвинувачення надано достатньо матеріалів (доказів), які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.
Таким чином, наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, існуюча практика Європейського суду з прав людини, якою визначено, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, усталена позиція Верховного суду, а також мета забезпечення належної поведінки обвинуваченого.
Вищезазначене підтверджується доказами, переліченими в реєстрі матеріалів кримінального провадження, доданому до обвинувального акту.
При визначенні виду можливого запобіжного заходу, суд враховує існування встановлених в підготовчому судовому засіданні ризиків та вважає необхідним обрати ОСОБА_5 винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки будь-який більш м`який запобіжний захід, не може запобігти доведеним ризикам і забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків та вказане в повній мірі відповідає меті такого запобіжного заходу та меті позбавлення особи свободи, як можливому законному випадку порушення такого права, передбаченому абз. с) ст. 5 Європейської конвенції з прав людини і основоположних свобод.
Підстав, що перешкоджають обранню запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, суд не вбачає.
Вирішую питання альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, суддя враховує, що безпосереднім об`єктом правопорушення є відносини власності з належності і використання матеріальних благ. Додатковим об`єктом у теорії кримінального права є життя і здоров`я людини. Обставини направлені на підпал у багатоквартирному будинку та наслідки могли бути набагато гіршими ніж спричинена шкода одній квартирі та одній сім`ї. Такі дії, очевидно свідчать про значну суспільну небезпеку та трактуються судом набагато ширше ніж загальне розуміння матеріальних наслідків.
Відповідно, суддя вважає, що можливо у даному випадку застосувати положення п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК, та вважати, що існує правова підстава для не визначення розміру застави у даному кримінальному провадженні.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 177, 183, 199, 314-315, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В:
Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР №0000111 від 17.01.2022 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України у відкритому судовому засіданні в Малиновському районному суді м. Одеси на 14 годину 00 хвилин 20 квітня 2022 року.

В судове засідання викликати прокурора, потерпілу, обвинуваченого та його захисника.

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Альтернативний запобіжний захід не визначати.

Строк дії ухвали суду щодо обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з моменту ухвалення, тобто з 15.04.2022 року та припиняє свою дію 13.06.2022 року.
Ухвала суду щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу суду, може бути подана протягом встановленого законом строку з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Копію ухвали направити для виконання співробітникам Державної установи «Одеський слідчий ізолятор».

Суддя ОСОБА_1