Справа №523/6597/22
Провадження №1-кс/523/1628/22
УХВАЛА
про повернення клопотання про арешт майна

27 червня 2022 року

Слідчий суддя Суворовського районного суду м.Одеси ОСОБА_1 , отримавши внесене у кримінальному провадженні №0000517 від 23.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, клопотання слідчого СВ ВП №3 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 від 23.06.2022 року про арешт майна,

в с т а н о в и в:
23.06.2022 року до Суворовського районного суду м.Одеси від слідчого СВ ВП №3 Одеського районного управління поліції ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 надійшло погоджене прокурором Суворовської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_3 клопотання про арешт майна, за яким 23.06.2022 року приблизно о 00:25 годині невстановлена особа, знаходячись на 12-му поверсі житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , нанесла ОСОБА_4 , 2000 року народження, проникаючу колото-різану рану черевної порожнини з пораненням тонкого кишківника.
Як слідує з клопотання, за наведеним фактом, СВ ВП №3 Одеського районного відділу №1 ГУНП в Одеській області розпочате кримінальне провадження №0000517 від 23.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, а слідчий ОСОБА_2 просить слідчого суддю накласти арешт на вилучені в ході огляду місця події у приміщенні санітарної кімнати КНП «ООКЛ» за адресою: м.Одеса, вул.Ак.Заболотного 26/32, джинси, світло-синього кольору, зі слідами речовини бурого походження; футболку марки «Puma», білого кольору, зі слідами речовини бурого кольору, труси червоного кольору марки «Calvin Klein», зі слідами речовини бурого кольору.
В обґрунтування внесеного клопотання слідчий ОСОБА_2 посилається на те, що вилучені в ході проведення слідчих дій речі можуть зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, можуть бути знаряддям скоєного кримінального правопорушення, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення.
Вивчивши клопотання й додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного.
В силу ч.ч.1, 5 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Положеннями ч.3 ст.26, п.18 ч.1 ст.3 зазначеного Кодексу встановлено, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, які винесені на його розгляд сторонами та віднесено до його компетенції цим Кодексом, а слідчий суддя суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
За ст.132 вказаного Кодексу, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно зі ст.171 наведеного Кодексу, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, наряду з іншим, повинні бути зазначені підстави і мета та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право на власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, та до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Частина ч.3 ст.172 КПК України встановлює, що слідчий суддя чи суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст.171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк для усунення недоліків в сімдесят дві години, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Проте, у внесеному клопотанні всупереч приписам ч.2 ст.171 КПК України належним чином не викладено значення цього майна для потреб кримінального провадження у конкретному випадку, а зміст означеного клопотання містить припущення щодо зберігання на вилученому предметі слідів вчинення кримінального правопорушення, що належним чином у клопотанні не обґрунтовано і відповідними доданими до клопотання матеріалами не підтверджується.
Крім того, в порушення ч.3 ст.132 вказаного Кодексу матеріали клопотання не містять відомостей щодо існування обґрунтованої підозри про вчинення відповідною особою кримінального правопорушення, що може бути підставою для застосування у конкретному випадку такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, а матеріали означеного клопотання не містять відомостей щодо повідомлення в порядку ст.276 цього ж Кодексу певній особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення в даному провадженні.
Наряду з викладеним, слідчим ОСОБА_2 не зазначено контактної інформації власника речей, на які пропонується накласти арешт, що у контексті ч.1 ст.172 КПК України унеможливлює належне сповіщення вказаної особи про дату, час й місце судового засідання та забезпечення його участі під час розгляду означеного клопотання.
Разом із тим, з матеріалів означеного клопотання вбачається, що 23.06.2022 року в ході проведення огляду місця події санітарної кімнати КНП «ООКЛ» за адресою: м.Одеса, вул.Ак.Заболотного 26/32, працівниками поліції виявлено та вилучено відповідні речі.
Однак, за викладеними у клопотанні фактичними обставинами кримінального правопорушення, місцем вчинення правопорушення є 12-й поверх житлового будинку за адресою: м.Одеса, вул.Штильова 1, а відтак оглянуте слідчим ОСОБА_2 23.06.2022 року в період часу з 02:35 до 02:38 годин приміщення санітарної кімнати КНП «ООКЛ» за адресою: м.Одеса, вул.Ак.Заболотного 26/32, - не є місцем події за внесеними до ЄРДР відомостями.
Аналогічні правові позиції висловила Третя судова палата Верховного Суду у справі №447/1765/16-к (постанова від 08.04.2020 року).
При цьому, матеріали внесеного клопотання суперечать загальним засадам кримінального провадження, визначених у ст.7 КПК України, до яких зокрема відноситься недоторканність житла чи іншого володіння особи.
За ст.13, ч.ч.1, 2 ст.233 КПК України, не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим судовим рішенням, крім випадків, передбачених цим Кодексом, та ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених ч.3 цієї статті, а під іншим володінням особи розуміються транспортний засіб, земельна ділянка, гараж, інші будівлі чи приміщення побутового, службового, господарського, виробничого та іншого призначення тощо, які знаходяться у володінні особи.

Так, за правовими висновками Касаційного кримінального суду Верховного Суду (постанова від 12.02.2019 року у справі №159/451/16-к, провадження №51-1173км18), якщо подія, з приводу якої проводиться огляд (обшук), відбулася в житлі чи іншому володінні особи, на проведення такого огляду (обшуку) поширюються вимоги, передбачені ст.30 Конституції України та відповідними положеннями ст.ст.13, 233, 234 КПК України.
Як вбачається з доданого до означеного клопотання протоколу огляду місця події від 23.06.2022 року, об`єктом такого огляду було приміщення санітарної кімнати КНП «ООКЛ» за адресою: м.Одеса, вул.Ак.Заболотного 26/32, але слідчим ОСОБА_5 до клопотання не додано відповідної ухвали щодо визнання правомірним проведення такого іншого володіння особи, що у контексті ст.ст.233, 234 КПК України викликає у слідчого судді обґрунтовані сумніви щодо правомірності проведеного огляду у конкретному випадку та перешкоджає накладенню арешту на майно за сукупністю наведених обставин.
Згідно з положеннями ст.94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Попри те, до матеріалів клопотання не додано постанов про призначення (визначення) групи слідчих у кримінальному провадженні №0000517, зокрема слідчого ОСОБА_2 , що в теперішній час ставить під сумнів допустимість доказів, зібраних під час досудового розслідування цього кримінального провадження, як таких, що зібрані неуповноваженою на те особою (органом), а відтак унеможливлює обґрунтування такими доказами процесуального рішення слідчого судді та перешкоджає слідчому судді переконатися у внесенні зазначеного клопотання належним суб`єктом.
Тотожні правові позиції висловила Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 22.02.2021 року (справа №754/7061/15, провадження №51-4584 кмо 18) та Третя судова палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 28.04.2021 року (справа №759/833/18, провадження №51-5977 кмо 20).
Опріч викладеного та всупереч вимогам розділу ІІІ «Інструкції з діловодства в органах Національної поліції», затвердженої наказом Голови Національної поліції України №414 від 20.05.2016 року, матеріали означеного клопотання не прошиті, не пронумеровані, не містять опису та засвідчувальний напис є неповним, оскільки копії не містять дати їх створення, що у свою чергу не надає слідчому судді можливості пересвідчитись у дотриманні встановленого порядку надання таких матеріалів до суду.
Наведені висновки містяться в Розділі 1 та у п.п.6, 9 Розділу 2.6 «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження» від 07.02.2014 року, затвердженого Постановою Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ №4 від 07.02.2014 року.
Оскільки з наданих до суду клопотання і доданих до нього матеріалів вбачається, що внесене до суду слідчим СВ ВП №3 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 і погоджене прокурором Суворовської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_3 клопотання про арешт майна є недостатньо обґрунтованим й безпідставним, зміст якого не відповідає вимогам ст.ст.170, 171 КПК України та процесуальні повноваження вказаного слідчого не підтверджені доданими до клопотання матеріалами, внаслідок чого слідчий суддя доходить висновку про повернення вказаного клопотання до вказаної прокуратури для усунення недоліків, зі встановленням строку для їх усунення протягом 72-х годин з часу отримання копії цієї ухвали.
Керуючись ст.ст.1, 3, 26, 132, 167, 170-172, 369-372 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого СВ ВП №3 Одеського районного управління поліції №1 в Одеській області ОСОБА_2 від 23.06.2022 року, погоджене прокурором Суворовської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_3 та подане у кримінальному провадженні №0000517 від 23.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, про арешт майна, повернути вказаному прокурору для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині.
Надати прокурору Суворовської окружної прокуратури м.Одеси строк для усунення недоліків, наведених у мотивувальній частині цієї ухвали, - протягом 72-х годин з часу отримання цієї ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1