Справа № 553/1931/22
Провадження № 1-кс/553/511/2022
У Х В А Л А

Іменем України

24.06.2022м. Полтава

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 розглянувши клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,

В С Т А Н О В И В:
23 червня 2022 року до слідчого судді Ленінського районного суду м. Полтави надійшло клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 про арешт майна.
З клопотання вбачається, що слідчим відділенням ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000722 від 21.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.06.2022 року до ЧЧ ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від ОСОБА_3 про те, що 02.06.2022 року не встановлена особа перебуваючи за адресою: м. Харків, пр. Петра Григоренко 22, а саме на території АЗС "Shell" вчинила крадіжку буксировочного тросу. Чим завдано матеріальної шкоди останньому, дане повідомлення зареєстроване до ЖЄО за (№ 7124 від 20.06.2022р.)
21.06.2022 року в присутності двох понятих з 13:05 до 13:20 в присутності понятих проведено огляд місця події, за адресою: АДРЕСА_1 а саме: на відстані близько 50 метрів від будинку розташована металева споруда - гараж, поряд із яким ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно погодився видати жорстке буксирувальне зчеплення після чого було вилучено: жорстке буксирувальне зчеплення для евакуації автомобілів довжиною 3 метри червоного кольору.
Власником майна є ТОВ «Альянс Холдинг», в особі представника потерпілого ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 моб. тел. НОМЕР_1 , НОМЕР_2 .
Постановою слідчого від 21.06.2022 виявлені та вилучені речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000722 від 21.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Встановлено, що вказане вилучене майно має бути використано для проведення подальших слідчих (розшукових) дій, а також містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
При цьому, у разі не накладання арешту на вищезазначені предмети, існує ризик приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження майна.
Враховуючи викладене та зважаючи на те, що вилучені предмети є тимчасово вилученим майном, та мають значення речового доказу у кримінальному провадженні, слідчий просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно.
В судове засідання прокурор не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, підтримав клопотання.
В судове засідання представник власника майна не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі.
Відповідно до положень ст. 107 КПК України, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.
Слідчий суддя, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження та перевіривши відповідність даного клопотання вимогам ч. 7 ст. 237 КПК України, дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
На підставі ч. 1 ст. 171 КПК України слідчий, за погодженням з прокурором, звертається до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядком, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом, знаряддям чи доказом вчинення злочину.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Частиною 1 ст. 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
З доданого до клопотання витягу з ЄРДР встановлено, що 21.06.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000722 внесені відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Відповідно доданого до клопотання протоколу огляду місця події, 21.06.2022 з 13:05 до 13:20, в присутності двох понятих, поряд з гаражем, розташованим на відстані близько 50 метрів від будинку за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно погодився видати жорстке буксирувальне зчеплення після чого було вилучено жорстке буксирувальне зчеплення для евакуації автомобілів довжиною 3 метри червоного кольору
Постановою слідчого від 21.06.2022 року вищевказані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000722 від 21.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені під час огляду речі відносяться до тимчасово вилученого майна.
Слідчий суддя вбачає, що вилучені предмети є речовими доказами у кримінальному провадженні та можуть містити в собі докази, які як самі по собі, так і в сукупності з іншими доказами необхідні для проведення досудового розслідування.
При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Слідчий суддя також роз`яснює, що питання щодо зберігання речових доказів вирішуються відповідно ст.100 КПК України та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.
Керуючись ст. ст. 167, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя -
ПОСТАНОВИВ :
Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити частково.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: жорстке буксирувальне зчеплення для евакуації автомобілів довжиною 3 метрів червоного кольору, яке було вилучено під час огляду місця події, за адресою: м. Харків, вул. Ньютона 134.
В іншій частині-відмовити.
Ухвала суду підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі в 5-тиденний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Слідчий суддя: ОСОБА_1 .