ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5286/22
провадження № 1-кс/753/954/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"06" червня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вінниця, українця, громадянина України, освіта вища, раніше не судимого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає по АДРЕСА_2 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

06 червня 2022 року слідчий СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосовування відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування зазначеного клопотання слідча зазначила, а прокурор в судовому засіданні підтримав, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечної психотропної речовини з метою збуту, які 03.06.2022 року приблизно об 11:03 год. було вилучено безпосередньо у ОСОБА_4 , а в період часу з 14:16 год. по 14:28 год. було виявлено та вилучено у приміщенні квартири АДРЕСА_3 , підтверджується протоколом затримання підозрюваного, протоколами обшуку та допитів свідків, висновком експерта, іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Також мають місце ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, зважаючи на тяжкість покарання; вчинити інше кримінальне правопорушення. Прокурор зазначив, що інші запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання процесуальних обов`язків підозрюваним.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 та її підзахисний в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання. Захисник зазначила, що вважає оголошену ОСОБА_4 підозру необґрунтованою, з огляду на порушення права на захист підозрюваного під час проведення першочергових слідчий дій. Крім того, захисник зазначила, що належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 можливо забезпечити шляхом застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з утриманням під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 , підтримуючи захисника, просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого, заперечивши наміри переховуватись від органу досудового розслідування або вчиняти злочини.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає останнє таким, що задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України підтверджується наявними у матеріалах кримінального провадження протоколом затримання підозрюваного, під час якого було проведено особистий обшук та вилучено психотропну речовину, протоколом обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 , протоколами допитів свідків, присутніх при проведенні обшуків, висновком експерта № СЕ-19/111-22/18735-НЗПРАП від 04.06.2022 року, іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (IlgarMammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).

Оцінюючи докази підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що остання є обґрунтованою.

Посилання захисника підозрюваного щодо порушення права на захист ОСОБА_4 під час проведення першочергових слідчих дій та відповідно необґрунтованість підозри, слідчий суддя сприймає критично з огляду на наступне. Випадки обов`язкової участі захисника у кримінальному провадженні передбачені ст. 52 КПК України, при цьому зазначений у вказаній нормі перелік є вичерпним. З огляду на положення вказаної норми процесуального права, ОСОБА_4 не потребував обов`язкової участі захисника. Оскільки з матеріалів справи вбачається, що право на захист було роз`яснено ОСОБА_4 під час затримання (а.с.7), після якого підозрюваний жодного разу не зазначив про бажання мати захисника, хоча неодноразово мав таку можливість, звертаючись з різного роду заявами до органу поліції (а.с.11,25).

При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58).

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, раніше не судимий, має певні соціальні зв`язки, зокрема постійне місце проживання в районі розташування органу досудового розслідування.

У судовому засіданні підозрюваний, окрім іншого, пояснив, що він мав постійне місце роботи, яке втратив з початком військової агресії проти України, що свідчить про його соціальну відповідальність. Вказаний факт не був спростований прокурором у судовому засіданні. Крім того, ОСОБА_4 пояснив, що розуміє суспільну небезпеку вчиненого ним діяння та щиро кається.

Враховуючи вище наведене слідчий суддя вважає, що ризик втечі підозрюваного ймовірно може мати місце, проте ступінь останнього не є високим.

Щодо обставин, які дають підстави вважати, що має місце ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, то тяжкість обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення інших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Як зазначено вище, підозрюваний раніше не судимий, не працевлаштований останнім часом з об`єктивних причин. Прокурором у судовому засіданні не наведено жодної об`єктивної підстави на підтвердження наявності вказаного ризику, з огляду на що слідчий суддя вважає, що у даному випадку ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, - відсутній.

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Тримання під вартою відповідно до статті 5 § 1 (с) має бути пропорційним заходом для досягнення зазначеної мети (Ladent проти Польщі, §§ 55-56).

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140).

Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).

Слідчий суддя вважає, що застосування такого запобіжного заходу, як тимчасове утримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою, не є обґрунтованим для забезпеченням кримінального провадження, з урахуванням обставин, наведених вище. Зокрема, наявність одного ризику, який не має високого ступеня вірогідності, унеможливлює застосування тримання під вартою, а тому слід розглянути альтернативні запобіжні заходи.

Слідчий суддя вважає, що найбільш доцільним запобіжним заходом відносно ОСОБА_4 буде домашній арешт у певний час доби, який забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. В свою чергу, прокурор в судовому засіданні зазначивши, що такий запобіжний захід буде не дієвим, будь яких належних обґрунтувань цьому не надав.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183,193-196, 369-372 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

-не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 в період з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-за першим викликом слідчого прибувати до органу досудового розслідування, прокуратури, суду .

Роз`яснити підозрюваному про те, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Після закінчення строку, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноважену особу СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві, яка проводить досудове розслідування.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1