СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2403/22
ун. № 759/9714/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 серпня 2022 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі
слідчого судді ОСОБА_1 ;
за участю секретаря ОСОБА_2 ;
прокурора ОСОБА_3 ;
підозрюваного: ОСОБА_4 ;
захисника: ОСОБА_5 ;
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002100, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 серпня 2022 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вугледар Донецької обл., українця, громадянина України, із середньою освітою, не працюючого, одруженого, неповнолітніх дітей на утриманні не маючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого (зі слів), підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України -
ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором ОСОБА_7 звернулась до суду з клопотанням про застосування забожіного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що в проваджені слідчого відділу Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві, знаходяться матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002100 від 11.08.2022 за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 11.08.2022 приблизно о 23 годині 22 хвилин, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_3 , був затриманий працівниками поліції в порядку ст. 208 КПК України, та під час особистого обшуку у останнього було виявлено та вилучено: поліетиленовий пакет з пазовою застібкою з вмістом кристалоподібної речовини світло жовтого кольору.

Згідно висновку експерта СЕ-19/111-22/32606-НЗПРАП від 12.08.2022 року, в наданій на дослідження кристалоподібній речовині світло-бежевого кольору виявлено особливо небезпечну психотропну речовину обіг якої заборонено 4-ММС (4-метилметкатинону).

Маса 4-ММС (4-метилметкатинону) в речовині становить 297,60г.

4-ММС (4-метилметкатинон) згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 6 травня 2000 року № 770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів» «Список № 2 Особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено» в «Таблиці І» є особливо небезпечною психотропною речовиною.

Крім цього, 12.08.2022 в період часу з 04 години 00 хвилин до 04 години 30 хвилин, під час проведення невідкладної слідчої дії обшуку за адресою: АДРЕСА_4 , за місцем тимчасового проживання ОСОБА_4 , було виявлено та вилучено: 5 (п`ять) пакетів із пазовою застібкою з кристалоподібною речовиною; 116 (сто шістнадцять) пакетів з пазовою застібкою з кристалоподібною речовиною; 26 (двадцять шість) згортків ізоленти синього та жовто-зеленого кольору з вмістом кристалоподібної речовини; 2 (два) поліетиленові пакети з пазовою застібкою з вмістом порошкоподібної речовини рожевого кольору; електронні ваги в кількості 2 штуки з нашаруваннями речовини білого кольору.

Відповідно до постанови пленуму Верховного суду України №4 від 26.04.2002 «Про судову практику в справах про злочини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів» встановлено, що про умисел на збут наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів може свідчити як відповідна домовленість з особою, яка придбала ці засоби чи речовини, так й інші обставини, зокрема: великий або особливо великий їх розмір; спосіб упакування та розфасування; поведінка суб`єкта злочину; те, що особа сама наркотичні засоби або психотропні речовини не вживає, але виготовляє та зберігає їх, тощо. При цьому слід мати на увазі, що відповідальність за збут таких засобів і речовин настає незалежно від їх розміру.

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Вугледар Донецької обл., українець, громадянин України, з середньою освітою, не працюючий, одружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та тимчасово проживаючий за адресою: АДРЕСА_5 , раніше не судимий (зі слів), якому 12.08.2022 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 307 КК України.

Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтю 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 КПК України.
Слідча зазначає, що відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу є забезпечення виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання: спробам його переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні; вчиненню інших кримінальних правопорушень, за наявністю для застосування стосовно ОСОБА_4 запобіжного заходу.
Слідча зазначає, що підозрюваний ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від дев`яти до дванадцяти років.

Крім того, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вищевикладене, на думку слідчої, свідчить про необхідність застосування стосовно ОСОБА_4 запобіжного заходу - тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не зможе запобігти зазначеним ризикам. При цьому, враховується, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не може запобігти зазначеним ризикам.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на обставини, що зазначені в клопотанні.
Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що підозрюваний вперше притягується до кримінальної відповідальності, ухилятися від слідства та суду не має наміру та просили обрати запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.
Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
В проваджені слідчого відділу Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві, знаходяться матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002100 від 11.08.2022 за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.
Як вбачається з протоколу затримання, ОСОБА_4 було затримано 11.08.2022 року о 21:22 год.(а.с. 15-20).
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.
У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.
Наявність обґрунтованою підозри є умовою законності застосування запобіжного заходу
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: рапортом працівників поліції; протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України від 11.08.2022 року; протоколом обшуку від 12.08.2022 року, за адресою: АДРЕСА_5 за місцем тимчасового проживання ОСОБА_4 ; висновком експерта №СЕ-19/111-22/32606-НЗПРАП від 12.08.2022; показами свідків; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Наявні в матеріалах клопотання докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Під час перевірки наявності ризиків, передбачених п.п. 1 - 4 ч. 1 статті 177 КПК, у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду обумовлюється серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин, у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , передбачає виключно покарання у виді реального позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років із конфіскацією майна). Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку особливо сильно підвищують ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Щодо можливості застосування більш м`яких запобіжних заходів, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.
Виходячи з положень п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.
Ризики, які вище були встановлені слідчим суддею, а саме: ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, ризик незаконно впливати на свідків та потерпілих, ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та ризик вчинення інших правопорушень є актуальними безвідносно до стадії цього кримінального провадження.
З огляду на викладене, а також наведених вище характеристик кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , яке відноситься до категорії особливо тяжких та за яке передбачено покарання від 9 до 12 років, особи підозрюваного, який не працює, не має міцних соціальних зв`язків, постійного місця проживання та вагомості встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК, слідчий суддя дійшов висновку про те, що іншими, більш м`якими запобіжними заходами запобігти настанню зазначених ризиків не видається за можливе, оскільки існують обґрунтовані доказами достатні підстави вважати, що незастосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою призведе до неправомірного впливу на свідків, потерпілих, переховуванню підозрюваного від органів досудового розслідування, вчиненню підозрюваним інших кримінальних правопорушень, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а тому на даному етапі кримінального провадження запобіжний захід у вигляді тримання під вартою буде необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 та зможе запобігти цим ризикам, що свідчить про обґрунтованість клопотання про застосування заходу забезпечення у виді тримання під вартою.
Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 182-184, 193, 194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002100, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 серпня 2022 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 (шістдесят) днів до 09 жовтня 2022 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підлягає направленню до ДУ "Київський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали буде оголошено 16.08.2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1