Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/362/22 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.08.2022 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 12.08.2022 якою щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Світловодськ Олександрійського району Кіровоградської області, громадянина України, не одруженого, має неповнолітню дочку, ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неоднарозово судимого, останній раз 29.06.2016 Світловодським міськрайонним судом Кіровоградської області за ч. 3 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком на 3 роки із застосуванням ст. 75 КК України з іспитовим строком терміном на 1 рік,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 17.39 год. 11.08.2022 по 17.39 год. 09.10.2022.
За участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_8 ,
захисника адвоката ОСОБА_6 ,
підозрюваного - ОСОБА_7
ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 12.08.2022 задоволено клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Мотивуючи зазначену ухвалу, слідчий суддя вказав на необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, так як наявні у матеріалах клопотання дані, що підтверджують наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що у разі обрання стосовно ОСОБА_7 запобіжного заходу не повязаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обовязків, оскільки він обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, санкція якої передбачає позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності, а також буде мати можливість на вчинення нових кримінальних правопорушень, що стане передумовою для затягування розгляду кримінального провадження.

В апеляційній скарзі захисник адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 ,просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою застосувати відносно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту визначивши при цьому адресу: АДРЕСА_1 , а у разі залишення ухвали районного суду без змін - визначити розмір застави та обсяг обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Отже, захисник вважає, що висновки слідчого судді про те, що його підзахисний може переховуватись, незаконно впливати на свідків та інших учасників провадження, а також вчинити інше кримінального правопорушення жодним чином не доведені.
Також, слідчим суддею в оскаржуваній ухвалі вказано на те, що один із наведених слідчим ризиків визначений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Проте, це суперечить встановленим слідчим обставинам, того що його підзахисний в силу ст. 89 КК України є особою, що не має судимості, а отже і стверджувати про його схильність до вчинення нового злочину є передчасним та безпідставним.
Також вважає, що в даному випадку слідчим в порушення вимог п. 1 ч. 3 ст. 184 КПК України, не підтверджено факту необхідності у застосуванні саме такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, більш того, що саме такий вид є винятковим.
Аналіз зазначених під час розгляду клопотання доводів сторони захисту свідчить про те, що слідчий суддя мав би ретельно перевіряти інформацію, яка надається слідчим щодо застосування запобіжного заходу, проте цього не зроблено навіть за наявності беззаперечних доводів сторони захисту.
Захисник вважає, що жодного з ризиків визначених ст. 177 КПК України, не існує, оскільки у слідчого судді не було законних підстав вважати, що його підзахисний переховувався від суду чи органів досудового розслідування та його попередня поведінка свідчить про інше; та що він може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Ризик незаконно впливати на свідків, інших учасників провадження також не підтверджений належними доказами.
З іншого боку згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий судця, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Крім цього, захисник вказує на те, що його підзахисний не перебуває на обліку в психоневрологічному та наркологічному диспансерах, має житло в якому проживає разом із своєю родиною (цивільна дружина, донька 2021 року народження), тобто має сталі соціальні зв`язки, за місцем проживання характеризується позитивно.
Таким чином, характеризуючи особу обвинуваченого обов`язково слід врахувати те, що відсутні правові підстави стверджувати про існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, на запобігання яким спрямоване застосування запобіжного заходу - тримання під вартою.
За викладених обставин захисник вважає, що окрім всього наявні підстави для визначення альтернативного запобіжного заходу, а саме у виді застави, оскільки згідно ч. 4 ст. 183 КПК України це є правом суду. Такий альтернативний запобіжний захід із врахуванням даних про особу підозрюваного, майнового та сімейного стану гарантуватиме виконання процесуальних обов`язків, які необхідно покласти на підозрюваного відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України.
Заслухавши доповідача, пояснення підозрюваного ОСОБА_7 та його захисника адвоката ОСОБА_6 , які підтримали доводи апеляційної скарги, думку прокурора, яка заперечила задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу, які надійшли із районного суду та проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга захисника задоволенню не підлягає, виходячи з такого.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, при розгляді клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя належним чином врахував наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, а також те, що матеріали клопотання містять дані, які вказують на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ст. 177 КПК України, а саме що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування та незаконно вплинути на свідків.

Про наявність вказаних ризиків свідчить той факт, що кримінальне правопорушення в якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_7 , відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, так як санкцією ч. 3 ст. 307 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, що вказує на можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Підозра ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, обґрунтовується наступними зібраними під час здійснення досудового розслідування доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинення злочину (а.м.к.14-15); протоколом допиту свідка ОСОБА_10 (а.м.к.16-18); протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 11.08.2022 (а.м.к.91-93); протоколом впізнання осіб по фотокарткам (а.м.к.19-21); протоколом про результати НСРД - візуальне спостереження (а.м.к.59-60).

Щодо апеляційних доводів захисника про необґрунтованість підозри і як наслідок необхідності відмови у задоволенні клопотання, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. На час розгляду клопотання зазначені умови виконані. З досліджених матеріалів клопотання вбачається, що на даному етапі розслідування, підозра відносно ОСОБА_7 є обґрунтованою, а зібрані докази вказують на його причетність до злочину.

Що стосується посилань захисника про те, що слідчий суддя безпідставно не визначив альтернативний запобіжний захід, а саме у виді застави, то вони також не заслуговують на увагу, оскільки відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що слідчий суддя обґрунтовано задовольнив клопотання слідчого і застосував до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки під час розгляду клопотання встановлені обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у ст. 176 КПК України не зможе запобігти доведеним ризикам та забезпечити виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Таким чином, застосований до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою за обставин даного кримінального провадження, з урахуванням встановлених ризиків, на думку колегії суддів, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на викладене, виходячи з положень ст.ст. 177-178 КПК України, ст.ст. 5,6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та матеріалів справи, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку, що апеляційну скаргу захисника необхідно залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без зміни.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 376, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 12.08.2022, якою щодо ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 17.39 год 11.08.2022 до 17.39 год 09.10.2022 залишити без зміни.

Ухвала апеляційного суду є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4 .

З оригіналом згідно:

Суддя Кропивницького
апеляційного суду ОСОБА_2