УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.06.2022 року слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Бориспіль клопотання прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту

ВСТАНОВИВ:

До суду із даним клопотанням звернувся прокурор. Вимоги клопотання обґрунтував тим, що 10 червня 2022 року о 17 год. 59 хв. до чергової частини відділення поліції №2 Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області зі служби «102» надійшло телефонне повідомлення начальника сектору превенції ОСОБА_4 , щодо виявлення факту незаконної порубки лісу в смузі лісозахисних насаджень поблизу села Засупоївка Яготинської ТГ Бориспільського району Київської області.

Дане повідомлення було зареєстровано до ЖЄО ВП №2 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області за №2313 від 10.06.2022 року.

Виїздом слідчо-оперативної групи Бориспільського РУП ГУНП в Київській області, слідчим СВ ОСОБА_5 , 10.06.2022 року у період часу з 18 год. 04 хв. по 18 год. 14 хв., було проведено огляд, за адресою: Київська область, Бориспільський район, Яготинська ТГ, село Засупоївка (смуга лісозахисних насаджень), в ході якого виявлено та вилучено об`єкти, які використовувалися, як засіб вчинення кримінального правопорушення (злочину) та є предметом кримінального правопорушення та потребують подальшого дослідження, а саме: автомобіль марки «ВАЗ» модель «21074» державний номерний знак НОМЕР_1 , автопричіп модель «КРКЗ-100» державний номерний знак НОМЕР_2 , колоди дерева породи «Дуб», бензинову пилу марки «Дніпро-М» модель «DSG-62H» серійний номер НОМЕР_3 .

Відповідно до протоколу огляду речей від 10.06.2022 року, в кузові автопричепа модель «КРКЗ-100» державний номерний знак НОМЕР_2 у щепленні із автомобілем марки «ВАЗ» модель «21074» державний номерний знак НОМЕР_1 , встановлено наступні розміри колод: колода №1 довжина 131 см, діаметр 20х20см; колода №2 - довжина 127 см, діаметр 21х20 см; колода №3 довжина 89 см, діаметр 17х17см; колода №4 довжина 163 см, діаметр 13х13см; колода №5 довжина 119 см, діаметр 13х13см; колода №6 довжина 97 см, діаметр 16х17см; колода №7 довжина 72 см, діаметр 18х18см; колода №8 довжина 84 см, діаметр 19х18см; колода №9 довжина 81 см, діаметр 17х17см; колода №10 довжина 126 см, діаметр 17х17см; колода №11 довжина 100 см, діаметр 24х23см; колода №12 довжина 166 см, діаметр 13х12см; колода №13 довжина 116 см, діаметр 14х16см; колода №14 довжина 89 см, діаметр 17х18см; колода №15 довжина 128 см, діаметр 12х17см; колода №16 довжина 139 см, діаметр 15х15см; колода №17 довжина 132 см, діаметр 15х15см; колода №18 довжина 90 см, діаметр 18х18см; колода №19 довжина 114 см, діаметр 21х21см; колода №20 довжина 130 см, діаметр 12х12см; колода №21 довжина 121 см, діаметр 13х14см; колода №22 довжина 111 см, діаметр 22х24см.

Після проведення огляду автомобіль марки «ВАЗ» модель «21074» державний номерний знак НОМЕР_1 , автопричіп модель «КРКЗ-100» державний номерний знак НОМЕР_2 , 22 (двадцять дві) колоди дерева породи «Дуб» поміщено на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів при ВП №2 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області, бензинову пилу марки «Дніпро-М» модель «DSG-62H» серійний номер ZTM6 поміщено до кімнати зберігання речових доказів ВП №2 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області.

11 червня 2022 року, вказані відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000637, за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

11 червня 2022 року вище перелічене визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, про що винесена відповідна постанова.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 від 18.11.2016 року, встановлено що автомобіль марки «ВАЗ» модель «21074» державний номерний знак НОМЕР_1 , на праві приватної власності належить ОСОБА_6 , адреса: АДРЕСА_1 .

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_5 від 04.11.2008 року, встановлено що легковий автомобільний причіп модель «КРКЗ-100» державний номерний знак НОМЕР_2 , на праві приватної власності належить ОСОБА_7 , адреса: Київська область, Бориспільський район, село Переяславське (м.т. НОМЕР_6 ).
В ході проведення досудового розслідування встановлено автомобіль марки «ВАЗ» модель «21074» державний номерний знак НОМЕР_1 та автомобільний причіп модель «КРКЗ-100» державний номерний знак НОМЕР_2 перебуваю у користуванні ОСОБА_8 , адреса: АДРЕСА_2 (м.т. НОМЕР_7 ).

Беручи до уваги, що на вказаних речах та об`єктах збереглися сліди вчинення кримінального правопорушення (злочину), які в подальшому можуть бути використані як доказ під час судового розгляду, необхідно накласти арешт на вказане майно.

Окрім цього накладення арешту на транспортний засіб та інші речі слугуватиме заходом забезпечення відшкодування завданої шкоди, при розгляді цивільного позову в разі подання такого.
З метою всебічного, повного і неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, проведенню ряду експертиз, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на майно, що є речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні, яке було вилучено в ході проведення огляду.
В судове засідання прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 не з`явився. У поданому клопотанні просив проводити розгляд без його участі.
Дослідивши матеріали клопотання суд прийшов до наступного.

Відповідно до ст. 37 КПК України, прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. У разі необхідності керівник органу прокуратури може визначити групу прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, а також старшого прокурора такої групи, який керуватиме діями інших прокурорів.
Відповідно до ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, дізнавача, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження (одним із яких є і арешт майна) додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання. Разом з тим, кримінальний процесуальний закон не встановлює обов`язкового подання з клопотанням про арешт майна постанови про визначення групи прокурорів у кримінальному провадженні.
З наявного у матеріалах справи витягу з ЄРДР (а.с.5) вбачається, що слідчий ОСОБА_9 входить до складу групи слідчих, який здійснює досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні. Однак, витяг з ЄРДР не містить відомостей щодо прокурора ОСОБА_3 , що здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні. При цьому, на думку слідчого судді, витяг з ЄРДР є актуальним, оскільки він сформований 11.06.2022 року.
Згідно п. 1 глави 2 Розділу I Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затвердженого наказом Генеральної прокуратури від 30 червня 2020 року № 298), до Реєстру вносяться, крім іншого, прізвище, ім`я, по батькові прокурора та слідчого, які здійснюють досудове розслідування чи процесуальне керівництво. При цьому, внесення відомостей здійснюється на підставі матеріалів кримінального провадження шляхом фіксації Реєстратором інформації в Реєстрі (п. 3 глави 2 Розділу I цього Положення).
Таким чином, у слідчого судді є підстави для сумнівів щодо наявності у прокурора ОСОБА_3 повноважень у даному кримінальному провадженні.
Крім того, прокурором ОСОБА_3 не було надано суду постанови про визначення групи прокурорів у кримінальному провадженні, з якої вбачалося б наявність у прокурора ОСОБА_3 повноважень у даному кримінальному провадженні.
Водночас, відповідно до вимог ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності-також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.
Згідно ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Відповідно до частини 2 та 7 статті 115 КПК України при обчисленні строку годинами строк закінчується в останню хвилину останньої години. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час.
У свою чергу, статтею 116 КПК України встановлено, що строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.
З матеріалів клопотання встановлено, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, було вилучено 10.06.2022 року о 18 годині 14 хвилин - час закінчення огляду місця події, а тому клопотання про арешт майна, вилученого під час огляду місця події повинно було бути поданим до суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, тобто 13.06.2022 року, в тому числі в порядку, передбаченому ст. 116 КПК України, тобто за допомогою поштового зв`язку, оскільки у поштових відділень УДППЗ «Укрпошта», розміщених на території м. Яготин, 13 червня 2022 року було робочим днем.
За приписами ч. 2 ст. 113 КПК України, процесуальні дії під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.
Разом із тим, з клопотанням про арешт майна відповідно до пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України слідчий звернувся до слідчого судді 15 червня 2021 року, про що свідчить відмітка відповідального працівника УДППЗ «Укрпошта» на конверті, тобто після спливу граничного строку. До суду вказане клопотання надійшло 21.06.2022 року та зареєстровано в АСДС «Д-3».
Відповідно до правової позиції Верховного Суду викладеної у постанові від 27 березня 2019 року у справі № 127/17092/18, особа, яка бажає подати апеляційну скаргу, має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право. Хоча ст. 117 КПК містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на апеляційне оскарження, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.
Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами кримінальний процесуальний закон розуміє лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами, труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у строк, визначений законом.
Отже в ініційованому учасником кримінального провадження клопотанні про поновлення процесуального строку має бути наведено причини через які цей строк пропущено.
Однак, пропустивши строк звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, слідчий у своєму клопотанні не просить його поновити.
З огляду на вищенаведене, прокурор мав діяти у законний спосіб та звернутися з відповідним клопотанням про накладення арешту на вилучене під час огляду майно до слідчого судді не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Оскільки клопотання про арешт тимчасово вилученого майна подано з пропуском строку, зважаючи на імперативну норму абзацу другого частини 5 статті 171 КПК України, вказане клопотання задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 37, 98, 113, 115, 116, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно відмовити.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляції протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1