ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7664/22
провадження № 1-кс/753/1339/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"27" липня 2022 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 7 травня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001249, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною третьою статті 332, частинами першою, третьою статті 358 КК України про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нікополь Дніпропетровської області, громадянина України, з вищою освітою, офіційно не працюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого 15 квітня 2021 року Святошинським районним судом м. Києва за частиною другою статті 286 КК України,
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 15, частиною третьою статті 332, частинами першою, третьою статті 358 КК України,
ВСТАНОВИВ:
до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 7 травня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001249, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною третьою статті 332, частинами першою, третьою статті 358 КК України про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві розслідується кримінальне провадження № 0001249 від 07.05.2022 по підозрі ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 332, ч. 1, 3 ст. 358 КК України.

Під час розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , скориставшись дією воєнного стану у державі та проведенням мобілізації відповідно Указу Президента України № 69/2022 та Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», будучи обізнаним про неможливість виїзду за кордон осіб чоловічої статі призовного віку, з корисливих мотивів, сприяв незаконному переправленню осіб через державний кордон України, шляхом надання засобів, а саме наданням підроблених довідок військово-лікарської комісії, якою встановлено непридатність особи до військової служби з виключенням з військового обліку та наданням тимчасового посвідчення військовозобов`язаного, що дозволяють здійснити виїзд за державний кордон України. Задля реалізації злочинних дій ОСОБА_5 на раніше створеному профілі «VseMarket» на інтернет сторінці ІНФОРМАЦІЯ_2 розмістив оголошення про надання допомоги у послугах військкомату. Надалі, підшукавши «клієнта» та отримавши необхідну інформацію про військовий облік та персональні дані, ОСОБА_5 за грошову винагороду у розмірі 1500 доларів США, надавав підроблені документи, що дозволяють особам уникнути військового призову та мобілізації.

Так, 17.05.2022, близько 14 год. 05 хв. в рамках проведення контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту, ОСОБА_7 зв`язався у мобільному додатку «Telegram» з ОСОБА_5 за номером мобільного оператора НОМЕР_1 , який попередньо отримав у листуванні на сайті ІНФОРМАЦІЯ_2 задля отримання документів для виїзду за кордон.

Надалі, 25.05.2022, близько 18 год. 01 хв. ОСОБА_5 відповів на повідомлення у мобільному додатку «Telegram» ОСОБА_7 та отримав від нього у відповідь фотокопію паспорту, фотозображення 3х4 та фотокопію військового квитка. Після узгодження деталей, ОСОБА_7 домовився щодо придбання підроблених документів, а саме довідок військово-лікарської комісії, якою встановлено непридатність до військової служби з виключенням з військового обліку та наданням тимчасового посвідчення військовозобов`язаного, що дозволяють здійснити виїзд за державний кордон України.

Після чого, 27.05.2022, близько 14 год. 06 хв. від ОСОБА_5 до ОСОБА_7 надійшло повідомлення у мобільному додатку «Telegram» з фотозображенням замовлених документів, оригінали яких останній мав намір надіслати за грошові кошти, однак з причин, що не залежали від його волі, не зміг довести злочин до кінця, оскільки був затриманий співробітниками СБ України.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у закінченому замаху на сприяння незаконному переправленню осіб через державний кордон України, шляхом надання засобів, вчиненому з корисливих мотивів, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 332 КК України.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 у невстановлений досудовим розслідуванням день та час, вирішив підробити тимчасове посвідчення військовозобов`язаного.

Після цього, ОСОБА_5 реалізуючи свій злочинний умисел, в невстановлений досудовим розслідуванням час, місце та спосіб підробив тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 03.12.2019 на власне ім`я, видане ІНФОРМАЦІЯ_3 з метою використання його підроблювачем.

Надалі, 30.05.2022 в період з 08 години 58 хвилин до 11 години 44 хвилин під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 , вилучено тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 03.12.2019 на ім`я ОСОБА_5 , видане ІНФОРМАЦІЯ_3 , яке є підробленим.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у підробленні документу, з метою використання його підроблювачем, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 25.05.2022 року, близько 18 год. 01 хв., отримав від ОСОБА_7 замовлення на підроблення офіційного документу, а саме довідку військово-лікарської комісії, якою встановлено непридатність до військової служби з виключенням з військового обліку та тимчасового посвідчення військовозобов`язаного.

Після цього, ОСОБА_5 повторно, реалізуючи свій злочинний умисел, в невстановлений досудовим розслідуванням час, місце та спосіб підробив офіційний документ, а саме довідку військово-лікарської комісії від 26.05.2022 за №33/19, видана ІНФОРМАЦІЯ_4 , тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_3 від 12.05.2021, видане ІНФОРМАЦІЯ_5 , які звільняють від військового обов`язку на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 з метою використання ним.

Надалі, 30.05.2022 в період з 08 години 58 хвилин до 11 години 44 хвилин під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 , вилучено підроблені довідку військово-лікарської комісії від 26.05.2022 за №33/19, видана ІНФОРМАЦІЯ_4 , тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_3 від 12.05.2021, видане ІНФОРМАЦІЯ_5 на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у підробленні документу, який звільняє від обов`язків, з метою використання його іншою особою, вчинене повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України.

У вчиненні даного злочину обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Нікополь Дніпропетровської області, громадянин України, з вищою освітою, офіційно не працюючий, неодружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий 15 квітня 2021 року Святошинським районним судом м. Києва за частиною другою статті 286 КК України.
Слідчий зазначає, що наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: заявою про виявлення кримінального правопорушення ОСОБА_7 ; протокол огляду інтернет сайту, у ході якого в встановлено користувача « ОСОБА_8 », який розміщував оголошення з приводу надання «допомоги» із військоматом; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , який у своїх показах повідомив, що перебуваючи на сайті www.olx.ua було виявлено оголошення про допомогу із військоматом та надання довідок для виїзду за державний кордон, під час дії обмежень; відповіддю на запит, у ході яких встановлено, що ОСОБА_5 за місцем свого мешкання, використовуючи всесвітню мережу інтернет, створив та розмістив оголошення про надання послуг з військоматом; протоколом проведення контролю за вчиненням злочину, у ході якого ОСОБА_7 замовив підроблені документи з військомату для виїзду за кордон у ОСОБА_5 за грошові кошти у розмірі 1500 доларів США; протоколом обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , у ході якого вилучено фотокартки ОСОБА_7 (які останній надіслав ОСОБА_5 ), підроблені довідки на ім`я ОСОБА_7 для виїзду за державний кордон України, мобільні телефони із «замовленнями» від клієнтів, ноутбук із надісланими фотокартками ОСОБА_7 ; протоколами оглядів мобільних телефонів, що підтверджують факт здійснення злочинів; відповіддю на запити, що підтверджують факти підроблення документів на ім`я ОСОБА_7 та ОСОБА_5 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_5 ; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
2 червня 2022 року Дарницьким районним судом м. Києва ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 28 липня 2022 року.
26 липня 2022 року керівником Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_9 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001249 від 7 травня 2022 року до трьох місяців.
Проте, як зазначено у клопотанні, закінчити досудове розслідування у строк до 31 липня 2022 року не виявляється наразі можливим, з огляду на те, що необхідний додатковий строк для проведення та завершення слідчих (розшукових) та процесуальних дій, без виконання яких не буде досягнуто одного з основних завдань кримінального провадження забезпечення повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, з тим, щоб кожен, хто вчинив кримінальне правопорушення був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, а жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, зокрема необхідно встановити та допитати осіб, яким ОСОБА_5 збував підроблені документи задля перетину державного кордону, а тому виникає потреба у продовженні дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, враховуючи те, що ризики, передбачені пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК на цей час не перестали існувати.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право на застосування найбільш суворого запобіжного заходу, посилаючись на ризики, визначені статтею 177 КПК України, а саме - переховування від органів досудового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення. Зазначив, що заявлені ризики не зменшилися, і не перестали існувати, менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити їх уникнення та забезпечення покладених на підозрюваного обов`язків.
Адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечив проти заявленого клопотання, зауважив, що клопотання про продовження строку тримання під вартою надійшло до суду за 2 дні до закінчення дії ухвали про обрання запобіжного заходу, а не за 5 днів, як визначено нормами КПК України. Вказав, що оскільки обшук у помешканні ОСОБА_5 розпочався о 8:58 год 30 травня 2022 року час фактичного затримання останнього необхідно вважати саме 8:58 год, а не 11:44 год, як зазначено у протоколі затримання. Зауважив, що підозра ОСОБА_5 була вручена не протягом 24 год, як то передбачено нормами КПК, а отже він не набув статусу підозрюваного. У задоволенні клопотання просив відмовити.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника, просив у задоволенні клопотання відмовити.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання, зокрема, міркування прокурора щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України, думки підозрюваного та його захисника, проаналізувавши надані стороною обвинувачення докази підозри, у їх сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до вимог статті 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Як вбачається з матеріалів клопотання 30 травня 2022 року ОСОБА_5 об 11:44 год затриманий в порядку статті 208 КПК України.
31 травня 2022 року ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження № 0001249 від 7 травня 2022 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною третьою статті 332, частинами першою, третьою статті 358 КК України.
2 червня 2022 року Дарницьким районним судом м. Києва ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 28 липня 2022 року.
26 липня 2022 року керівником Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_9 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001249 від 7 травня 2022 року до трьох місяців.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною третьою статті 332, частинами першою, третьою статті 358 КК України обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: заявою про виявлення кримінального правопорушення ОСОБА_7 ; протокол огляду інтернет сайту, у ході якого в встановлено користувача « ОСОБА_8 », який розміщував оголошення з приводу надання «допомоги» із військоматом; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , який у своїх показах повідомив, що перебуваючи на сайті www.olx.ua було виявлено оголошення про допомогу із військоматом та надання довідок для виїзду за державний кордон, під час дії обмежень; відповіддю на запит, у ході яких встановлено, що ОСОБА_5 за місцем свого мешкання, використовуючи всесвітню мережу інтернет, створив та розмістив оголошення про надання послуг з військоматом; протоколом проведення контролю за вчиненням злочину, у ході якого ОСОБА_7 замовив підроблені документи з військомату для виїзду за кордон у ОСОБА_5 за грошові кошти у розмірі 1500 доларів США; протоколом обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , у ході якого вилучено фотокартки ОСОБА_7 (які останній надіслав ОСОБА_5 ), підроблені довідки на ім`я ОСОБА_7 для виїзду за державний кордон України, мобільні телефони із «замовленнями» від клієнтів, ноутбук із надісланими фотокартками ОСОБА_7 ; протоколами оглядів мобільних телефонів, що підтверджують факт здійснення злочинів; відповіддю на запити, що підтверджують факти підроблення документів на ім`я ОСОБА_7 та ОСОБА_5 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_5 ; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Відповідно до положень частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Загальні підстави і порядок застосування та продовження запобіжного заходу визначені у статтях 194, 199 КПК України, конструкції яких передбачають такі критерії дослідження слідчим суддею обставин (фактів):
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження дії запобіжного заходу;
3) обставини, які перешкоджають закінченню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.
Так, відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Суд враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, а тому зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, враховуючи положення статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», виходить з того, що згідно із практикою ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
Тобто, не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення, у якому її підозрюють.
Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною третьою статті 332, частинами першою, третьою статті 358 КК України.
Підозра ОСОБА_5 ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із кримінальним правопорушенням, а під час розгляду клопотання не виникло будь-якого іншого розумного обґрунтування участі підозрюваного у подіях, про які йдеться, ніж та, щодо якої стверджує прокурор.
Крім того, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.
Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.
Доводи захисту щодо того, що ОСОБА_5 не набув статусу підозрюваного, суд оцінює критичного, з огляду на таке.
Як зазначалось, ОСОБА_5 було затримано 30 травня 2022 року об 11:44 год.
Відповідно до частини другої статті 278 КПК України письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання.
Частиною сьомою статті 615 КПК України визначено, що у разі наявності об`єктивних обставин, що унеможливлюють вручення затриманій особі письмового повідомлення про підозру у строки, встановлені статтею 278 цього Кодексу, якщо такі процесуальні дії здійснюються в умовах воєнного стану, строк для вручення письмового повідомлення про підозру затриманій особі може бути продовжено до сімдесяти двох годин. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру упродовж сімдесяти двох годин з моменту її затримання, така особа підлягає негайному звільненню.
Повідомлення про підозру було вручено ОСОБА_10 31 травня 2022 року о 17:20 год, отже судом не встановлено наявність порушень зі сторони слідчого щодо вручення затримані особі повідомлення про підозру. Крім того, питання набуття особою статусу підозрюваного досліджувалось під час вирішення питання обрання запобіжного заходу. Ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 2 червня 2022 року про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу була предметом перегляду у суді апеляційної інстанції та постановою Київського апеляційного суду від 14 липня 2022 року залишена без змін.
Метою застосування запобіжного заходу до ОСОБА_5 згідно із статтею 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
п.1 переховуватись від органів досудового розслідування та суду, враховуючи те, що у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною третьою статті 332, частинами першою, третьою статтіКК України, він може бути засуджений до покарання у виді позбавлення волі на строк до 9 років. Крім того, зважаючи на те, що ОСОБА_5 є особою раніше судимою (вирок суду від 15 квітня 2021 року) та маючи іспитовий строк, знову вчинив кримінальне правопорушення, даний ризик має обґрунтовані підстави для існування. Крім того, враховуючи навики підозрюваного щодо підроблення документів, може допомогти останньому перетнути державний кордон.
п.3 вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 не має постійного місця роботи, постійного джерела доходу. До того ж, маючи судимість та наявність іспитового терміну, а також розуміючи протиправність своїх дій, не стало для підозрюваного стримуючим фактором для вчинення знову кримінального правопорушення.
Таким чином, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, під час проведення досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме, те що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та / або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Поруч з цим у судовому засіданні ані підозрюваний ані його захисник не спростовували заявлені прокурором ризики та не надавали доказів щодо зменшення таких ризиків чи їх недоведеність.
Оцінюючи в сукупності всі обставини, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину та у разі визнання його винним йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дев`яти років, а тому очікування можливого суворого вироку може мати значення для вірогідного ризику переховування, який слідчий суддя вважає цілком вірогідними з огляду на співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування порівняно із засудженням до покарання у виді позбавлення волі. Крім цього, слідчий суддя враховує, що такий ризик є змінюваним в залежності від стадії досудового розслідування та зібраних у кримінальному провадженні доказів, що підтверджують причетність підозрюваного до інкримінованих йому злочинів, в той час як метою застосування запобіжних заходів є запобігання певним ризикам саме у майбутньому.
Підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, постійного місця роботи, відсутні інші стримуючі фактори задля запобігання вказаному ризику.
Наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, надають підстави для продовження запобіжного заходу відносно такого підозрюваного.
Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, що є частиною національного законодавства України відповідно до Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини», тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції» (Letellier v France), 12369 / 86, 26 червня 1991 року).
Водночас, практика Європейського суду з прав людини не вимагає, щоб на момент обрання чи продовження запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
При цьому слідчий суддя враховує те, що відповідно до статті 183 КПК України тримання під вартою - є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено у частині другій статті 183 КПК України та розширеному тлумаченню не підлягає.
Відповідно до положень статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа та інші.
Таким чином, слідчий суддя вважає доведеним стороною обвинувачення існування обставин, які свідчать про те, що заявлені в клопотанні про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ризики, не зменшилися.
Варто зауважити, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених статтею 177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.
Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно із статтею 182 КПК України максимальний розмір застави в даному випадку передбачений в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить суму в 198 480 гривень.

Частиною п`ятою статті 182 КПК України передбачено, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Ухвалою суду від 2 червня 2022 року під час обрання відносного підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом було визначено розмір застави в сумі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 744300 грн.
Розглядаючи клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стороною захисту та підозрюваним не заявлялись клопотання про зменшення розміру застави, а тому, з урахуванням кваліфікації дій, які інкримінуються підозрюваному, особистості підозрюваного, його характеризуючи даних, та з огляду на те, що запобіжний захід має бути достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 , підстави для зменшення такого розміру застави відсутні.

З урахування встановлених обставин, слідчий суддя приходить до висновку про те, що прокурор довів дійсні підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу, зважаючи на особу підозрюваного, його роль у вчиненні злочину та наслідки такого злочину, а саме: тримання під вартою із внесенням застави, який забезпечить належну процесуальну поведінку вказаного підозрюваного з урахуванням обставин правопорушення та його особи.
Інші більш м`які запобіжні заходи, передбачені статтею 176 КПК України, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і його належну поведінку, зважаючи на його особу та конкретні обставини вчинення злочину.
Підстави, які унеможливлюють перебування підозрюваного ОСОБА_5 в умовах ізоляції за станом здоров`я, слідчим суддею не встановлено.
Щодо зауваження адвоката стосовно того, що клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було подано з порушенням строку, визначеного КПК України, суд зазначає, що відповідно до приписів КПК України таке порушення не є підставою для відмови у задоволенні клопотання.
За вказаних обставин, надавши оцінку усім наданим сторонами доказам, та з урахуванням даних про особу підозрюваного, його стану здоров`я, сімейного і матеріального стану, його ролі у скоєному злочині, а також наслідків вчинення такого злочину, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави.
Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд,
УХВАЛИВ:

клопотання слідчого задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 30 днів, в межах продовженого строку досудового розслідування, а саме до 25 серпня 2022 року включно.
Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 744300 грн.

В разі внесення застави застоводавцем (підозрюваним, або іншою фізичною чи юридичною особою) негайно звільнити ОСОБА_5 з під варти та покласти на нього наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Строк дії ухвали до 11 год. 44 хв. 25 серпня 2022 року.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Повний текст ухвали суду складено 1 серпня 2022 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1