Справа № 754/9601/22
У Х В А Л А
Іменем України

26 жовтня 2022 року м.Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м.Києві ОСОБА_6 у кримінальному проваджені № 0002834 від 21.10.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, українця, громадянина України, одруженого, маючого двох малолітніх дітей ІНФОРМАЦІЯ_2 та ІНФОРМАЦІЯ_3 , офіційно не працевлаштованого, з середньою спеціальною освітою, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
ВСТАНОВИВ:
26 жовтня 2022 року слідчий СВ Деснянського управління поліції ГУНП в м.Києві ОСОБА_6 звернувся до суду в рамках кримінального провадження № 0002834 від 21.10.2022 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.
Відповідно до обґрунтувань, викладених у клопотанні слідчого, досудовим розслідування встановлено, що 20.10.2022 приблизно о 13 годині 00 хвилин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у приміщенні кухні квартири АДРЕСА_2 на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків вступив у словесний конфлікт зі своєю матір`ю ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , під час якого діючи з прямим умислом, кулаком лівої руки наніс один удар в область потиличної ділянки голови та один удар в область правого ока потерпілої ОСОБА_7 . Своїми діями ОСОБА_4 спричинив потерпілій ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді проникаючої рани очного яблука без стороннього тіла, контузії IV ступеню, проникаючого коронеосклерального поранення з випадінням внутрішньо очних оболонок тотальної гіфами, гемофтальму правого ока. Внаслідок травми гострота зору правого ока ОСОБА_7 дорівнює нулю.

25.10.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
На переконання слідчого, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.
Слідчий клопоче про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання слідчого, наполягала на його задоволенні та обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави.
Підозрюваний в судовому засіданні не заперечував обґрунтованість підозри, щиро каявся у вчиненому, просив призначити йому запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, з огляду на необхідність догляду за дітьми.
Захисник в судовому засіданні підтримав позицію підозрюваного. Зазначив, що у даному випадку немає підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи недоведеність ризику переховування від органів досудового слідства та суду, а також впливу на свідків серед яких очевидці події відсутні .
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
25.10.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України підтверджується:протоколом огляду місця події від 20.10.2022; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 21.10.2022; протоколом слідчого експерименту за участю потерпілої ОСОБА_7 від 22.10.2022;

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.
Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, суспільно-небезпечний характер кримінального правопорушення, а також беручи до уваги дані про особу ОСОБА_4 , відсутність будь-якого місця роботи чи джерела прибутку, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Вданому кримінальному провадженні в якості потерпілої визнано мати підозрюваного. З огляду на покази останньої, ОСОБА_4 перебуває на обліку з 2000 року у психоневрологічній лікарні з діагнозом шизофренія. За час їх спільного проживання ОСОБА_4 постійно ображав її та наносив тілесні ушкодження, а саме наносив удари кулаками по голові та тулубу, міг вдарити ногами в живіт. Окрім того, в 2020 році спричинив перелом нижньої щелепи. Враховуючи спільне проживання з потерпілою, неодноразові прояви агресії в сторону останньої, а також її страх за своє життя та здоров`я, у зв`язку з чим вона жодного разу не зверталась за вказаними фактами до поліції дає підстави вважати, що підозрюваний буде вчиняти відносно неї тиск. З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до переконання про доведеність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: незаконно впливати на потерпілого та свідків.
Також наявний ризик, передбачений п.5.ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: продовжувати вчиняти кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, з огляду на те, що це непоодинокі випадки спричинення підозрюваним потерпілій тілесних ушкоджень.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_4 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені у судовому засіданні ризики переховування від досудового слідства та суду,впливу на потерпілу та можливість продовження кримінального правопорушення не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо шляхом застосування відносно ОСОБА_4 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
Опираючись на п.1 ч 4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196. 115 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчої СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження № 0002834 від 21.10.2022 року, за ознаками ч. 1 ст. 121 КК України, задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», строком на 60 (шістдесят) днів, до 24 грудня 2022 року включно, без визначення розміру застави.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1