Справа № 953/3147/22
н/п 1-кс/953/2021/22
"01" червня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора - ОСОБА_3 ,
перекладача - ОСОБА_4 ,
захисника - адвоката - ОСОБА_5 ,
підозрюваного - ОСОБА_6 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Російської Федерації, уродженця м. Кірово-Чепецьк Кіровської області РФ, з вищою освітою, працюючого комірником в ТОВ «Меблік Ю-ЕЙ», одруженого, має неповнолітнього сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 110-2, ч. 1 ст. 436-2 КК України,
26.05.2022 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого в ОВС 1-го відділення СВ УСБ України в Харківській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у якому сторона обвинувачення просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор», в межах строку досудового розслідування, тобто до 06.07.2022, без можливості внесення застави.
Відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022, в Україні введено воєнний стан з 05 годин 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який Указом Президента № 133/2022 від 14.03.2022, затвердженого Законом України № 2119-IX від 15.03.2022, було продовжено з 05 години 30 хвилин 26.03. 2022 строком на 30 діб, який Указом Президента № 259/2022 від 18.04.2022, затвердженого Законом України № 2212-IX від 21.04.2022, було продовжено з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.
Через ведення активних бойових дій на території міста Харкова та, зокрема, Київського району міста Харкова, у слідчих суддів Київського районного суду м. Харкова була відсутня об`єктивна можливість виконання у встановлені законом строки будь-яких повноважень, передбачених КПК України, а тому повноваження щодо обрання та продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк до 30 діб виконувались відповідним керівником органу прокуратури, згідно ст. 615 КПК України.
06.04.2022 о 12:20 год. ОСОБА_6 затриманий в порядку ст. 208 КПК України та цього ж дня останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 110-2, ч. 1 ст. 436-2 КК України.
Слідчий також зазначив, що обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом затримання ОСОБА_6 від 06.04.2022; поясненнями від 05.04.2022, згідно з якими ОСОБА_6 визнає, що вчиняв дії, які йому інкримінуються та надає інформацію щодо обставин їх здійснення; протоколом огляду мобільного телефону підозрюваного від 06.04.2022, згідно з яким встановлено наявність відповідних повідомлень у чат-діалогах, які свідчать про вчинення вказаних злочинів; поясненнями наданими в ході огляду мобільного телефону підозрюваного від 06.04.2022, згідно з якими ОСОБА_6 визнає, що вчиняв дії, які йому інкримінуються та надає інформацію щодо обставин їх здійснення.
06.04.2022 заступником керівника Харківської обласної прокуратури, в порядку ст. 615 КПК України щодо ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів, тобто до 05.05.2022.
05.05.2022 заступником керівника Харківської обласної прокуратури, в порядку ст. 615 КПК України щодо ОСОБА_6 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 30 днів, тобто по 03.06.2022.
Постановою заступника керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_12 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до 3 (трьох) місяців, тобто до 06.07.2022.
Як вказує слідчий у клопотанні, завершити досудове розслідування до 03.06.2022 є неможливим, оскільки органу досудового розслідування необхідно отримати від експертів ЗЕС ІСТЕ СБУ в УСБУ у Дніпропетровській області результати проведення експертизи комп`ютерної техніки та програмних продуктів; витребувати відомості, що характеризують особу підозрюваного; встановити та допитати свідків; виконати процесуальні дії, направлені на закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні та ознайомити сторону захисту з матеріалами кримінального провадження.
Результати проведення вказаних слідчих, процесуальних дій та судових експертиз мають суттєве значення для встановлення істини у кримінальному провадженні та можуть бути використані під час судового розгляду, однак їх проведення потребує додаткового часу.
Сторона обвинувачення також посилається на продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
При розгляді клопотання в судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про продовження підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Захисник підозрюваного проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на необґрунтованість повідомленої його підзахисному підозри, недоведеність ризиків, які зазначені у клопотанні, необгрунтованість застосування прокурором відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовження його застосування, практику Європейського суду з прав людини, недоведеність неможливості застосування менш тяжкого запобіжного заходу, просив відмовити у задоволенні клопотання чи застосувати до його підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний період доби.
Підозрюваний ОСОБА_6 повністю підтримав позицію захисника, пояснив, що кримінальних правопорушень не вчиняв.
При розгляді клопотання слідчим суддею з пояснень підозрюваного ОСОБА_6 встановлено, що до нього не застосовувалось насильство під час затримання та перебування в якості затриманого.
Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 06.04.2022, підозрюваний ОСОБА_6 фактично був затриманий 06.04.2022 о 12 год. 20 хв., в порядку ст. 208 КПК України.
06.04.2022 о 16:10 год. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 110-2, ч. 1 ст. 436-2 КК України, а саме у: наданні засобів для здійснення фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади; у виправдовуванні, визнанні правомірною збройної агресії Російської Федерації проти України, розпочатої у 2014 році, виправдовуванні, визнанні правомірною, тимчасової окупації частини території України, а також глорифікації осіб, які здійснювали збройну агресію Російської Федерації проти України, розпочату у 2014 році, представників збройних формувань Російської Федерації, іррегулярних незаконних збройних формувань, озброєних банд та груп найманців, створених, підпорядкованих, керованих та фінансованих Російською Федерацією, а також представників окупаційної адміністрації Російської Федерації, яку складають її державні органи і структури, функціонально відповідальні за управління тимчасово окупованими територіями України, та представників підконтрольних Російській Федерації самопроголошених органів, які узурпували виконання владних функцій та тимчасово окупованих територіях України.
06.04.2022 заступником керівника Харківської обласної прокуратури, в порядку ст. 615 КПК України щодо ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів, тобто до 05.05.2022.
05.05.2022 заступником керівника Харківської обласної прокуратури, в порядку ст. 615 КПК України щодо ОСОБА_6 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 30 днів, тобто по 03.06.2022.
Постановою заступника керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_12 від 26.05.2022 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до 3 (трьох) місяців, тобто до 06.07.2022.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Під час розгляду клопотання про продовження строків застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: - наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; - наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою (п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України); - наявність підстав, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою (п. 2 ч. 3 ст. 199 КПК України).
Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 199 КПК України). Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ч. 5 ст. 199 КПК України).
За результатами розгляду даного клопотання про продовження застосування запобіжного заходу слідчою суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 110-2, ч. 1 ст. 436-2 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів.
Повідомлена ОСОБА_6 підозра, станом на час розгляду даного клопотання, відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).
Слідчий суддя зазначає, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, відповідно до вимог ч. 1 ст. 368 КПК України, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.
З огляду на те, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, суд лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження:
З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 110-2, ч. 1 ст. 436-2 КК України.
Вказане може бути підставою для продовження строку застосування заходу забезпечення кримінального провадження.
В межах розгляду даного клопотання встановлено, що на даний час у кримінальному провадженні виконаний певний обсяг слідчих дій.
Поряд з цим у клопотанні слідчого про продовження строку тримання під вартою наведено підстави, які перешкоджають завершенню досудового розслідування у строк до закінчення дії постанови заступника керівника Харківської обласної прокуратури від 05.05.2022 про продовження строку тримання ОСОБА_6 під вартою до 03.06.2022, зокрема: отримати від експертів ЗЕС ІСТЕ СБУ в УСБУ у Дніпропетровській області результати проведення експертизи комп`ютерної техніки та програмних продуктів; витребувати відомості, що характеризують особу підозрюваного; встановити та допитати свідків; виконати процесуальні дії, направлені на закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні та ознайомити сторону захисту з матеріалами кримінального провадження.
Слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення стосовно того, що провести вказані слідчі (розшукові) та процесуальні дії до 03.06.2022 не виявилося можливим внаслідок складності провадження, у зв`язку з чим, постановою заступника керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_12 строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 06 липня 2022 року.
Щодо продовження існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість запобігання спробам підозрюваним: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Так, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 110-2, ч. 1 ст. 436-2 КК України, які є нетяжким та тяжким злочинами. Санкція частини 2 статті 110-2 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до двох років та з конфіскацією майна.
Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідча суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_6 у сукупності з іншими обставинами.
Крім того, в межах розгляду даного клопотання встановлено, що ОСОБА_6 є громадянином Російської Федерації, а тому можливість виїзду за межі України підвищує ризик переховування від органів досудового розслідування, оскільки можливість безперешкодно покинути територію України є вищою. Вказане дає підстави слідчому судді вважати, що в ході подальшого досудового розслідування або судового розгляду справи, розуміючи невідворотність покарання за скоєний злочин, підозрюваний може дійти висновку про доцільність переховування від органів досудового розслідування чи суду.
Доводи сторони захисту про відсутність такого ризику не спростовують наведених вище висновків слідчої судді.
Враховуючи викладене вище, слідчий суддя вважає, що саме внаслідок суспільної небезпечності дій, у вчиненні яких ОСОБА_6 підозрюється, є об`єктивні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Разом з тим, слідчий суддя вважає не доведеним ризик вчинення іншого кримінального правопорушення за його необґрунтованістю стороною обвинувачення.
В ході розгляду клопотання встановлено, що підозрюваний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянином Російської Федерації, має місце реєстрації та проживання, працює, одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, раніше не судимий, проживає на території України на підставі посвідки на постійне проживання на території України серії НОМЕР_7 від 15.02.2012.
При цьому слідчий суддя зазначає, що при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі застава, домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.
Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
Суд не ігнорує ті аргументи, які наводяться стороною захисту, проте в даному конкретному випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважують вимог громадського інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваного і виконання ним процесуальних рішень у справі.
З огляду на зазначене, суд вважає, що конкретні обставини даного кримінального провадження, характер та тяжкості злочинів, у яких підозрюється ОСОБА_6 , дані про його особу, сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризику, передбаченого у ч. 1 ст. 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення обвинуваченим виконувати покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
При цьому суд зазначає, що при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі застава, домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.
За таких обставин суд приходить до висновку, що клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При цьому даних щодо неможливості перебування підозрюваного ОСОБА_6 в умовах СІЗО за станом здоров`я, на час розгляду клопотання слідчому судді не надано.
Також слідчий суддя зазначає, що відповідно до ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Захиснику роз`яснюється право звернення до слідчого судді зі скаргоюна рішення, дії чи бездіяльність керівника органу прокуратури, прийняті або вчинені на виконання повноважень, визначених частиною першою статті 615 КПК України.
Слідчий суддя при постановленні даної ухвали, керуючись ч.ч. 3, 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, про які зазначено вище, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 при продовженні йому строку тримання під вартою, оскільки інкриміновані останньому діяння скоєні в період воєнного стану.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 206, 211, 213, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,
Клопотання слідчого, - задовольнити.
Продовжити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 36 (тридцять шість) днів до 06 липня 2022 року включно, без визначення застави.
Зобов`язати слідчого в ОВС 1-го відділення СВ УСБ України в Харківській області капітана юстиції ОСОБА_7 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_6 про тримання під вартою останнього.
Встановити строк дії ухвали до 06 липня 2022 року включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_6 - в той же строк, але з моменту вручення йому копії цієї ухвали суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1