УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2022 року
м. Київ
справа № 695/3794/19
провадження № 51-1251впс22
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 695/3794/19) за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 Кримінального кодексу України (далі КК), та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло подання Черкаського апеляційного суду про направлення з цього до іншого суду апеляційної інстанції кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК, та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК. Указане подання мотивоване тим, що у Черкаському апеляційному суді через відсутність необхідної кількості суддів неможливо провести автоматизований розподіл зазначеного кримінального провадження, оскільки троє з чотирьох суддів судової палати з розгляду кримінальних справ заявили самовідводи, які були задоволені ухвалами Черкаського апеляційного суду від 05 та 18 квітня 2022 року, а ще одного суддю визначено учасником колегії, тому за результатами автоматизованого розподілу не вдалось обрати суддю-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ. Крім того, на час звернення апеляційного суду з поданням у комп`ютерній програмі «Д-3» відсутня технічна можливість змінити статус судді з учасника колегії на суддю-доповідача.
У зв`язку з цим апеляційний суд просить Верховний Суд вирішити питання про направлення матеріалів указаного провадження для розгляду до іншого суду апеляційної інстанції.
Учасників провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання, проте для розгляду вони не прибули, що не перешкоджає вирішенню питання.
Перевіривши наведені доводи, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів дійшла висновку, що подання не підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
За змістом подання Черкаського апеляційного суду, а також відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 квітня 2022 року, призначення не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи. Водночас зі звіту про неможливість розподілу справи між суддями від 20 квітня 2022 року вбачається, що в дев`яти суддів відсутня спеціалізація, троє суддів не можуть брати участі в розгляді кримінального провадження, оскільки розглядали це провадження, а ще одного суддю вже призначено для розгляду. Тобто в Черкаському апеляційному суді фактично працює тринадцять суддів.
Частиною 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» встановлено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.
Рішенням Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18 було роз`яснено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.
Також цим рішенням були внесені зміни до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № ЗО (в редакції від 15 вересня 2016 року), а саме: доповнено підпункт 2.3.13 пункту 2.3 абзацом десятим, згідно з яким збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ у разі: неможливості визначення судді-доповідача з числа суддів відповідної спеціалізації (судової палати), неможливості визначити склад колегії з числа суддів відповідної спеціалізації (судової палати).
З урахуванням викладеного колегія суддів Верховного Суду не вбачає підстав для задоволення подання Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 695/3794/19) з одного суду апеляційної інстанції до іншого, оскільки наявна фактична чисельність суддів та можливість визначення судді-доповідача у справі із судової палати з розгляду кримінальних справ свідчать, що Черкаським апеляційним судом не вичерпано процесуальних можливостей щодо формування колегії суддів для розгляду цього провадження.
Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд
постановив:
Подання Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 695/3794/19) за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК, та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК, з одного суду апеляційної інстанції до іншого залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3