Справа № 404/4338/22
Номер провадження 1-кс/404/2192/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2022 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в місті Кропивницькому скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з вище вказаною скаргою, відповідно до якої просив:

- зобов`язати службових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 22.06.2022 року, зареєстрованої до журналу єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Кропивницького РУП за №26219 від 22.06.2022 року.

На обґрунтування скарги зазначено, що 22.06.2022 року ОСОБА_3 звернувся до Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, на даний час відомості до ЄРДР не внесли, в зв`язку з чим досудове розслідування не розпочато.

Щодо поновлення строку на оскарження бездіяльності посадових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області вказав, що про те, що відомості за його заявам про вчинене кримінальне правопорушення не внесені до ЄРДР дізнався після спливу строку на оскарження бездіяльності посадових осіб Кропивницького РУП.

Судове засідання з розгляду даної скарги було призначено, крім 20.09.2022 року, також на 06.09.2022 року, проте скаргу розглянути не надалося можливим, у зв`язку з неявкою уповноваженої особи на внесення відомостей до ЄРДР.

20.09.2022 року на 14-00 год. призначено розгляд даної скарги в режимі відео конференції, проте ОСОБА_3 відмовився від участі у відео конференції, про що було повідомлено працівниками ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор».

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься розумність строків.

Відповідно до ст. 336 КПК України, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), зокрема у разі: неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; наявності інших підстав, визначених судом достатніми. Суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. У разі якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, суд може ухвалити рішення про його здійснення лише вмотивованою ухвалою, обґрунтувавши в ній прийняте рішення. Суд не має права прийняти рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду перебуває обвинувачений, якщо він проти цього заперечує, крім випадків здійснення дистанційного судового провадження в умовах воєнного стану.
Так, відповідно до указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено в Україні воєнний стан. Строк воєнного стану продовжувався згідно з Указами Президента України №133/2022 від 14.03.2022 року, №133/2022 від 14.03.2022 року, №341/2022 від 17.05.2022 року та востаннє Указом Президента України №573/2022 від 12.08.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" з 05 год. 30 хв. 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

01.05.2022 набрав законної сили Закону України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення порядку здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», яким серед інших, внесено зміни до ч.2 ст. 336 КПК України, а саме визначено, що суд не має права прийняти рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду перебуває обвинувачений, якщо він проти цього заперечує, крім випадків здійснення дистанційного судового провадження в умовах воєнного стану.
Тобто, з набранням чинності вказаними змінами, в період дії воєнного стану в Україні, з урахуванням обставин визначених ч.1 ст. 336 КПК України, слідчий суддя має право прийняти рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду перебуває особа, яка звернулася до суду, навіть у випадку, якщо така особа проти цього заперечує.

Так, ОСОБА_3 під час розгляду даної скарги є заявником та не має статусу підозрюваного чи обвинуваченого у кримінальному провадженні, в межах якого подано скаргу, а тому на нього не поширюються гарантії, надані підозрюваному та обвинуваченому, щодо забезпечення особистої присутності в залі суду (відповідне право яких в умовах воєнного стану також може бути обмежене на підставі ч. 2 ст. 336 КПК України). При цьому скаржник не був позбавлений права приймати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції та залучити до участі представника на договірній чи безоплатній основі, чим не скористався.

Зважаючи на викладене та те, що з часу надходження слідчому судді даної скарги минув досить тривалий час, по даній справі ОСОБА_3 має статус скаржника, з метою недопущення обмеження доступу до правосуддя, враховуючи імперативно встановлені скорочені терміни розгляду скарг в порядку ст. 303 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе вирішити скаргу у відсутність скаржника.

Слідчий та прокурор викликались в судове засідання не з`явились, їх неявка не перешкоджає у вирішенні заявлених вимог за поданою скаргою. Від Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області надійшли для огляду матеріали ЄО №26219 від 22.06.2022 року

Дослідивши матеріали скарги та матеріали ЄО №26219 від 22.06.2022 року, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається зі змісту скарги та доданих до неї документів, заявник оскаржує бездіяльність посадових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 22.06.2022 року по факту можливої підробки документів, які посвідчують право власності на частку квартири заявника, в результаті чого відбулось незаконне вибуття частки квартири з власності ОСОБА_3 .

Згідно до листа Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області на адресу ОСОБА_3 (вих.№ч-355/111-22) заява останнього про вчинене кримінальне правопорушення від 22.06.2022 року зареєстрована в інформаційно телекомунікаційну систему «Інформативний портал Національної поліції України» (журнал ЄО) за №26219 та розглянуто. Відомості до ЄРДР не внесені, за відсутності даних, які б указували на наявність кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 9 та ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування під час якого прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити всі обставини кримінального провадження та надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Не зважаючи на доводи скаржника (заявника), без уваги, своєчасного і належного дослідження, а відтак і відповідного правового аналізу та обґрунтування залишаються повідомлені скаржником обставини про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно змісту п. 1 ч. 1 ст. 91 КПК України підлягають доказуванню, зокрема і подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). При цьому, положеннями ст. 92 КПК України регламентовано, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу покладається не на заявника, а виключно на слідчого і прокурора.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, посадові особи заявленого суб`єкта оскарження обмежились внесенням відомостей тільки до Єдиного обліку та проведенням поверхових перевірочних дій, тобто не забезпечили заявнику гарантованого державою права та закріпленого у ст. ст. 6, 13 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язку здійснювати повне й ефективне розслідування та ефективний засіб юридичного захисту в національному органі. Тобто позбавили громадянина (заявника) права на повне, справедливе, публічне, безстороннє дослідження повідомлених ним обставин.

Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Згідно до узагальнення «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.

Відповідно до порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 08 лютого 2019 року № 100 заяви (повідомлення), що надійшли до чергових служб центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції телефоном чи під час особистого звернення громадян, уповноважені службові особи реєструють в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та невідкладно передають до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня, на території обслуговування яких сталася подія, із зазначенням в ІТС ІПНП (журналі ЄО) номера реєстрації в ЄО відповідного органу (підрозділу) поліції. Про зареєстровані в ІТС ІПНП (журналі ЄО) центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції заяви (повідомлення) уповноважена службова особа невідкладно з моменту реєстрації інформує керівництво відповідного органу поліції. За дорученням керівництва центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції уповноважена службова особа такі заяви і повідомлення та рапорти невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації надсилає до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня за місцем учинення кримінального правопорушення та іншої події.

Зі змісту скарги та долучених до неї документів, вбачається, що 22.06.2022 року ОСОБА_3 звертався до правоохоронних органів з заявою про вчинення кримінального правопорушення, а саме по факту можливої підробки документів та незаконного позбавлення ОСОБА_3 права власності на частку квартири.

З матеріалів перевірки ЄО №26219 від 22.06.2022 року встановлено, що відомості до ЄРДР не внесені по заяві ОСОБА_3 про вчинене кримінальне правопорушення.

За вищенаведеного, скаржник довів перед слідчим суддею обґрунтованість заявленої ним вимоги про протиправну бездіяльність службових осіб, які не вносять до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, оскільки встановлення наявності вчинення злочину на яке посилається скаржник, можливе лише в рамках кримінального провадження після перевірки його доводів.

З цих підстав, скарга підлягає до задоволення.

Щодо строку звернення до слідчого судді з даною заявою, то виходячи з того, що ОСОБА_3 про результати розгляду його заяви про вчинене кримінальне правопорушення стало відомо після спливу строку на оскарження бездіяльність посадових осіб - вказане є достатніми підставами для поновлення пропущеного строку.

Керуючись ст.40, ч. 1 ст. 214, п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Поновити ОСОБА_3 строк на звернення зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу - задовольнити.

Протягом 24 годин з часу отримання цієї ухвали слідчого судді, зобов`язати уповноважених службових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявами ОСОБА_3 від 22.06.2022 року (ЄО №26219) про вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ст. 309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає, а заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1