УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2022 року Слідчий суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської
області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Володимир-Волинського районного відділу поліції ГУНП у Волинській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000316 від 27.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

28 червня 2022 року слідчий ОСОБА_3 звернувся до суду з вищезазначеним клопотанням, яке обґрунтовує тим, що 26 червня 2022 року, близько 17 години 10 хвилин, ОСОБА_4 , керуючись корисливим мотивом та метою таємного викрадення чужого майна, шляхом вільного доступу проник у помешкання, що за адресою: АДРЕСА_1 , та діючи в умовах воєнного стану, котрий ведений Указом Президента України № 64/2022 про «Про введення воєнного стану в Україні» та Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»» від 24.02.2022 та продовжений строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб Указом Президента України № 2263-IX від 22.05.2022, таємно викрав мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 8» НОМЕР_1 , котрий належить ОСОБА_5 , чим спричинив потерпілій майнову шкоду на загальну суму 3000 гривень 00 копійок.

26 червня 2022 року відомості про дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000316 з попередньою кваліфікацією за ч.4 ст.185 КК України.

26.06.2022 ОСОБА_4 добровільно надав працівникам поліції викрадений мобільний телефон Xiaomi Redmi 8», для проведення необхідних слідчих дій. В ході проведення ОМП, було вилучено мобільний телефон темно-зеленого кольору «Xiaomi Redmi 8» НОМЕР_1 , із чохлом до нього прозорого кольору та сімкартка стільникового зв`язку за номером НОМЕР_2 .

Згідно з ч. 7 ст. 237 КПК України, вищевказані речі вважаються тимчасово вилученим майном.

Слідчий вважає, що вилучені вищевказані речі підлягають арешту із забороною відчуження, користування та розпорядження, оскільки мають значення речового доказу і на даний час у провадженні є необхідність у проведенні за їх участі ряду судових експертиз та слідчих дій, що дозволить об`єктивно встановити обставини, які мають значення для кримінального провадження.

Слідчий ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд клопотання у його відсутність. Клопотання підтримав, не заперечує проти надання дозволу ОСОБА_5 користуватись вилученим телефоном та чохлом.

Власник вилучених речей ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд клопотання у її відсутності. Просить залишити за нею право користування вилученими речами.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття вказаних осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Згідно ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який полягає у тимчасовому, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавленні за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч.2 ст.131, ч.1 ст.170 КПК України).

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для накладення арешту на зазначене у клопотанні слідчого майно, з метою його збереження, оскільки існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що це майно є доказом кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.
Керуючись ст.ст.170-174 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити клопотання слідчого СВ Володимир-Волинського районного відділу поліції ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000316 від 27.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
Накласти арешт на мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 8», НОМЕР_1 та прозорий чохол, вилучені 26.06.2022 в ході огляду місця події, власником яких є ОСОБА_5 , із забороною відчуження та розпорядження вказаним майном.
Мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 8», НОМЕР_1 та прозорий чохол, передати на відповідальне зберігання власнику ОСОБА_5 .

Накласти арешт на сім картку стільникового зв`язку за номером НОМЕР_3 , вилучену 26.06.2022 в ході огляду місця події, із забороною відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1