Справа № 304/1724/22 Провадження № 1-кс/304/295/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 вересня 2022 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за № 0000152 від 13 вересня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 254 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням на підставі матеріалів кримінального провадження, внесених до ЄРДР за № 0000152 від 13 вересня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 254 КК України, про накладення арешту на речовий доказ, а саме міні-екскаватора марки «TEREX» TC37, IDENT № НОМЕР_1 , біло-оранжевого кольору, що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 , шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження вказаним транспортним засобом. Клопотання мотивує тим, що Перечинським відділом Ужгородської окружної прокуратури відповідно до вимог КПК України здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення сектором дізнання відділення поліції № 1 досудового розслідування у даному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, в ході якого встановлено, що 13 вересня 2022 року о 15.00 год ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у полі, на відстані близько 50 60 м від будинку АДРЕСА_2 , за допомогою належного йому екскаватора марки «TEREX» TC37, біло-оранжевого кольору, на прохання ОСОБА_5 , мешканця АДРЕСА_2 , без передбаченого законом дозволу, викопав яму глибиною 1,5 2 м, діаметром близько 5 м, тим самим знявши верхній родючий шар ґрунту, що унеможливлює подальше використання земельної ділянки за цільовим призначенням, тобто призвело до виведення землі із сільськогосподарського обороту. Ініціатор клопотання вказує, що даний міні-екскаватор було оглянуто та передано на відповідальне зберігання ОСОБА_4 , та через те, що такий був знаряддям кримінального проступку, його визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні. Відтак прокурор вказує, що за наведених обставин є необхідність у накладенні арешту на зазначений транспортний засіб, який є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, а також необхідності проведення можливого слідчого експерименту та інших слідчих дій з участю екскаватора, тому просить клопотання задовольнити.

Ініціатор клопотання у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд такого за його відсутності.

У судове засідання власник майна також не з`явився, однак його представник адвокат ОСОБА_6 подав заяву, в якій просив провести розгляд клопотання у їх відсутності та відмовити у задоволенні клопотання у повному обсязі.

Слідчий суддя розглядає клопотання про арешт майна за відсутності вказаних осіб, оскільки відповідно до положень ч. 1 ст. 172 КПК України їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, зваживши доводи викладені у клопотанні, приходить до такого висновку.

Пунктом 4 частини 2 статті 36 КПК України передбачено, що прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них, а в необхідних випадках особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 цього Кодексу арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У даному клопотанні прокурор ставить питання про арешт майна, тимчасово вилученого 12 вересня 2022 року під час проведення огляду місця події, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подане слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як роз`яснено у п. 2.6 узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року «Про розгляд слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження», у випадку подання клопотання слідчого чи прокурора з порушенням строків, встановлених ч. 5 ст. 171 КПК України слідчий суддя постановляє ухвалу про повернення цього клопотання прокурору.

При цьому слідчий суддя враховує положення, закріплені у статті 117 КПК України, де визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду, лише якщо разом із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна стороною кримінального провадження подається клопотання про поновлення процесуального строку.

Аналогічна правова позиція щодо правових наслідків пропуску строку виконання обов`язку детально висвітлена в постанові Верховного Суду від 08 квітня 2020 року у справі №263/15845/2019.

Відтак враховуючи, що клопотання про арешт тимчасово вилученого майна подане 15 вересня 2022 року, тобто з пропуском, передбаченого ч. 5 ст. 171 КПК України строку, тому прокурор разом із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна повинен подати окреме клопотання про поновлення процесуального строку. Разом з тим, зазначених документів до матеріалів даного клопотання не долучено.

За таких обставин, оскільки клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне повернути його прокурору у порядку ч. 3 ст. 172 цього Кодексу для усунення недоліків.

Частина 3 статті 172 КПК України передбачає, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Керуючись ст. 36, 170-172 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

клопотання прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за №0000152 від 13 вересня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 254 КК України, про арешт майна повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків з моменту отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1