ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/370/22 Справа № 182/668/22 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2022 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого судді-доповідача ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
прокурора ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції),
захисника ОСОБА_7 (в режимі відеоконференції),
підозрюваного ОСОБА_8 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку дистанційного судового провадження в залі суду в м. Дніпрі матеріали досудового розслідування № 0000171 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 лютого 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Покровське Нікопольського району Дніпропетровської області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 лютого 2022 року, було задоволено клопотання слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 , яке погоджене прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 .
Застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 06-00 години 31 березня 2022 року.
Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, який відноситься до категорії тяжких та за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 6-ти років. Слідчий суддя вважав доведеним наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя також врахував, що в провадженні Нікопольського міськрайонного суду перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 за ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України.
Крім того, слідчий суддя зазначив, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні злочину, вчиненому із застосуванням насильства, вважав можливим розмір застави не визначати згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України.
Не погоджуючись з вказаним рішенням, захисник ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу слідчого судді та ухвалити нову, якою застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Разом з апеляційною скаргою, захисник ОСОБА_7 подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, просив визнати причини пропуску строку поважними.
Вважає, що ухвала є незаконною та такою що підлягає скасуванню.
Вказує, що прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя не врахував дані про особу підозрюваного, а саме останній раніше не судимий, має позитивні характеристики, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, має постійне місце проживання проживає з матір`ю, яка зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку та матеріальну підтримку.
Підозрюваний ОСОБА_8 , та його захисник ОСОБА_7 підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити.
Прокурор заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, зазначив, що на даний час досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні закінчено та справа направлена до суду першої інстанції для розгляду по суті. Крім того, зазначив, що в рамках кримінального провадження під час підготовчого судового засідання, ОСОБА_8 було продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Заслухавши доповідь судді, думки учасників процесу, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судове рішення стосовно запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повинно відповідати вимогам ст. 370 КПК України, тобто повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, та містити як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, врахування особи винного та інших обставин, в тому числі ризиків, наведених у ч. 1 ст. 177 КПК України.
В силу ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Згідно з вимогами ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді встановлено, що зазначені вимоги закону ним були дотримані у повному обсязі.
Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження в межах своєї компетенції, слідчий суддя, перевіряючи законність та обґрунтованість клопотання слідчого про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у відповідності до вимог ст. 193, 194 КПК України вислухав доводи учасників судового провадження, належним чином дослідив фактичні обставини, вказані у клопотанні слідчого, і дійшов вмотивованого висновку про необхідність обрання щодо підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого корисливого злочину, за який передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі від 4 до 6 років, наявність обґрунтованої підозри підтверджується письмовими доказами, зібраними під час досудового слідства, та речовими доказами.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.
Оцінюючи вищевказані обставини, апеляційний суд також приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема те, що у розумінні практики ЄСПЛ тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Обґрунтованими є й висновки слідчого судді про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема того, що підозрюваний ОСОБА_8 перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування; незаконно впливати на потерпілого та свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
При цьому судом першої інстанції враховано вагомість доказів вини підозрюваного ОСОБА_8 , тяжкість покарання за вчинення вищевказаних злочинів, яке передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років, при цьому слідчий суддя врахував, що підозрюваний не одружений, не працює.
Крім того, підозрюваний ОСОБА_8 будь-яких законних джерел доходу, в тому числі для задоволення природних потреб у їжі, одязі та житлі не має. Тому з метою відшукання засобів для існування підозрюваний може продовжити вчинювати нові кримінальні правопорушення.
Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді, що зазначені ризики є суттєвими, і їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_8 зокрема у вигляді домашнього арешту, на якому наполягали підозрюваний та його захисник, оскільки інші запобіжні заходи, не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного, не можуть їм запобігти.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає сторони захисту про те, що стороною обвинувачення не було доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, є необґрунтованими.
Доводи сторони захисту про те, що слідчий суддя не взяв до уваги обставини вчинення кримінального правопорушення, те, що підозрюваний ОСОБА_8 має на утриманні малолітніх дітей та мати були оцінені судом в сукупності з іншими доказами по справі та їм було надано належної оцінки.
Всі інші доводи фактично зводяться до переоцінки доказів та не ґрунтуються на матеріалах кримінального провадження.
Під час апеляційного провадження встановлено, що обвинувальний акт стосовно ОСОБА_8 у цьому кримінальному провадженні направлений до суду і ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04.04.2022 року під час підготовчого судового засідання обвинуваченому ОСОБА_8 продовжено строк тримання під вартою до 25 квітня 2022 року включно.
Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта...
Враховуючи, що стадія досудового розслідування закінчена, а повноваження слідчого судді щодо контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні розповсюджуються тільки на цю стадію кримінального провадження, то апеляційний суд процесуально позбавлений можливості скасувати ухвалу слідчого судді та прийняти нову про зміну запобіжного заходу стосовно підозрюваного.
Крім того, відповідно до правових висновків, викладених в пунктах 4 та 5 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення третього речення частини третьої статті 315 Кримінального процесуального кодексу України від 23 листопада 2017 року № 1-р/2017 Конституційний Суд України вважає, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом.
Така позиція Конституційного Суду України узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, який у рішенні від 15 грудня 2016 року у справі "Ігнатов проти України" вказав, що судовий контроль на новій процесуальній стадії при продовженні дії запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, має відбуватися з обґрунтуванням підстав такого продовження (пункт 36).
Конституційний Суд України зазначає, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.
Під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження.
Конституційний Суд України виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 Кодексу).
На переконання колегії суддів ухвалюючи рішення слідчий суддя з достатньою повнотою врахував всі обставини, які в силу вимог ст.ст. 177, 178, 184 КПК України могли вплинути на його висновки.
Порушень вимог чинного КПК України, як могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді або її зміни, не встановлено.
Отже ухвала слідчого судді є законною, тому її слід залишити без змін, а апеляційна скарга захисника в інтересах підозрюваного залишити без задоволення.
Керуючись ст. ст. 176 - 178, 183, 194, 199, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів -
П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 лютого 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4