Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/831/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.04.2022 м. Київ
Подільський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в системі «EasyCon» з ДУ «Київський слідчий ізолятор» в приміщенні Подільського районного суду м. Києва питання щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 3 ст. 289 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 3 ст. 289 КК України.
В судовому засіданні, відповідно до вимог ст. 331 КПК України, судом на обговорення поставлено питання про доцільність продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою.
Прокурор вважав за необхідне продовжити запобіжний захід обвинуваченому у виді тримання під вартою.
Захисник ОСОБА_5 заперечив щодо продовження обраного запобіжного заходу та заявив клопотання про зміну обраного запобіжного заходу на особисте зобовязання, зазначивши, що ОСОБА_6 є особою з військовим досвідом, виявив бажання вступити до лав Збройних сил України, тому на даний час ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України вважає неактуальними. Захисник ОСОБА_4 та обвинувачений підтримали захисника.
Прокурор заперечив щодо клопотання захисника.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 331 КПК України суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступного висновку.
Частиною 1 ст.183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
Ризик переховування обвинуваченого не може бути оцінений виключно на основі важкості покарання за злочин. Наявність небезпеки переховування повинна бути оцінена з посиланням на ряд інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки втечі, або зробити її настільки незначною, що вона не може виправдати тримання під вартою. (позиція викладена у рішенні ЄСПЛ від 06.10.2016 у справі «Строган проти України»)
Так, обвинуваченому інкримінується вчинення злочину, передбаченого ч.3 ст.289 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких, однак, відповідно до статті 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду, а тому, виключно тяжкість інкримінованого злочину не може братися судом до уваги при продовженні запобіжного заходу.
Крім того, судом встановлено, що у зв`язку із розглядом кримінального провадження, обвинувачений перебуває під вартою досить тривалий час, разом із тим, ризик втечі зменшується зі збігом часу, проведеного під вартою («Neumeister v.Austria» (Коймайетер проти Австрії), пункт 10).
При цьому, суд бере до уваги відомості щодо особи обвинуваченого, який раніше не судимий, із вищою освітою, одружений, має на утриманні малолітню дитину, має постійне місце реєстрації та проживання.
Враховуючи викладене, та те, що стороною обвинувачення не в повній мірі доведено наявність ризиків, які виправдовують доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою, суд вважає за можливе змінити ОСОБА_6 запобіжний захід.
Разом із тим, враховуючи те, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачуються ОСОБА_6 несе значну ступінь суспільної небезпеки, стадію розгляду кримінального провадження, намір обвинувачених вступити до ЗС України та стати на захист країни у війні, суд, зважаючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушених цінностей суспільства, дійшов обґрунтованого переконання щодо можливості запобігання існуючим ризикам шляхом застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та покладенням на обвинуваченого обов`язків, визначених ст.194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 331, 371, 372 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання захисника ОСОБА_5 задовольнити.

Змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обраний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
прибувати за кожним викликом до суду;
повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
заборонити спілкуватися з потерпілою та свідками, які зазначені у переліку матеріалів досудового розслідування;
здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити термін дії обов`язків, покладених на ОСОБА_6 два місяці з для постановлення ухвали, тобто з 26 квітня 2022 року до 26 червня 2022 року включно або до постановлення нової ухвали про продовження строку дії запобіжного заходу, або зміни обвинуваченим запобіжного заходу.
Звільнити обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти негайно.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що обвинувачений, стосовно якого було скасовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, має невідкладно, але не пізніше 24-х годин з`явитися до відповідного територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем реєстрації для призову на військову службу під час мобілізації.
У випадку нез`явлення такої особи у цей строк для призову на військову службу під час мобілізації прокурор має подати клопотання про обрання цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
Копію ухвали направити у ДУ «Київський слідчий ізолятор» та вручити учасникам судового розгляду.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, прийняте за результатами розгляду кримінального провадження.

Суддя ОСОБА_1