Справа № 947/7408/22
Провадження № 1-кс/947/3068/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28.03.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000480 від 26.03.2022 року відносно:
ОСОБА_5 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіка Азербайджан, громадянина України, з середньою освітою, директора ТОВ «Одеса-Море», одруженого, маючого на утриманні 4 неповнолітніх дітей, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений слідством день та час, у невстановленому досудовим розслідуванням місті, у ОСОБА_5 , виник злочинний умисел на придбання та зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Так, 26.03.2022 року у період часу з 08 години 38 хвилин по 09 годину 18 хвилин під час проведення обшуку автомобілю марки «BMW X5», реєстраційний номер НОМЕР_1 , що знаходився на подвір`ї будинку АДРЕСА_2 , співробітниками Національної поліції в Одеській області, у салоні зазначеного автомобілю, між водійським сидінням та панеллю керування, виявлено 15 боєприпасів до нарізної вогнепальної зброї пістолетних патронів калібру 9х19мм, які ОСОБА_5 достовірно знаючи, що вказані предмети є заборонені у вільному обігу, умисно, без передбаченого законом дозволу, незаконно придбав та зберігав у вказаному транспортному засобі в порушення вимог Положення про дозвільну систему (затверджене Постановою Кабінету Міністрів України №576 від 12.10.1992 року), Інструкції Про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної та охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 622 від 21.08.1988 р., Постанови Верховної Ради України від 17.06.1992 «Про право власності на окремі види майна» та додатку №1 до вказаної постанови («Перелік видів майна, що не може перебувати у власності громадян, громадських об`єднань, міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України»).

У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.
Захисник в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати особисте зобов`язання, оскільки слідчі дії проведені незаконно, клопотання необґрунтоване, ризики не підтверджуються, а підозрюваний надає допомогу ЗСУ.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника та пояснив, що переховуватись не має наміру на допомагає ЗСУ.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. ч. 1, 2, 3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, а також матеріали надані стороною захисту, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
26.03.2022 року в порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_5 було затримано та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, за кваліфікуючими ознаками придбання та зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу.
Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).
Враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, а саме протоколом огляду місця події від 26.03.2022, протоколом обшуку від 26.03.2022, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення в порядку ст. 208 КПК України, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , висновком експерта №СЕ-19/116-22/3586-БЛ від 26.03.2022, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey), слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Слідчий суддя акцентує увагу, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій.
Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, враховуючи суспільно-небезпечний характер кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Враховуючи те, що підозрюваний під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження може дізнатись анкетні дані свідків у вказаному кримінальному провадженні, який в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Також, слідчий суддя враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, суспільно-небезпечний характер кримінального правопорушення та те, що на теперішній час під час воєнного стану наявна військова агресія проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до переконання, що ризики передбачені п. 2, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України є такими, що не знайшли свого підтвердження в матеріалах кримінального провадження.
Слідчий суддя враховує, метою застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_5 , в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, особистого зобов`язання та особистої поруки є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.
Слідчий суддя також зазначає, що стороною захисту не було надано документів на підтвердження здійснення підозрюваним волонтерської допомоги ЗСУ чи оскаржень незаконних дій органу досудового розслідування.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо лише шляхом застосування відносно такої особи запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, з покладенням обов`язків передбачених п. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000480 від 26.03.2022 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 26.05.2022 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , за винятком випадків офіційного повідомлення про необхідність евакуації відповідно до діючого законодавства. Зобов`язавши негайно повідомляти слідчого про місце свого перебування під час евакуації..
Покласти на підозрюваного строком до 26.05.2022 року, в межах строку досудового розслідування, наступні обов`язки:
- прибувати по першому виклику до органів досудового розслідування, прокуратури та суду, на визначений час;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- носити електронний засіб контролю.
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1