КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

У Х В А Л А
Іменем України

03 серпня 2022 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого: судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали судового провадження за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 28 червня 2022 року, у кримінальному провадженні щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Донецьк, громадянина України, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_7 ,
захисника ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою підготовчого судового засідання від 28 червня 2022 року Голосіївський районний суд м. Києва призначив судовий розгляд кримінального провадження № 0000314 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Цією ж ухвалою суд задовольнив клопотання прокурора та обрав обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 26.08.2022 року, з визначенням застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 744 300 (сімсот сорок чотири тисячі триста) гривень.
Приймаючи рішення щодо обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд першої інстанції погодився з клопотанням прокурора, з огляду на ризики та обставини, визначені ст.ст. 177-178 КПК України, а також з урахуванням того, що по справі не допитані потерпілий та свідки, на яких може впливати обвинувачений.

Крім цього, суд врахував те, що відносно ОСОБА_5 розглядаються обвинувальні акти в інших судах України за вчинення корисливих злочинів, а тому інші менш суворі види запобіжного заходу, не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 28 червня 2022 року у справі № 752/6300/22 в частині обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою скасувати та винести ухвалу, якою змінити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід із тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт або зменшити заставу до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
В обґрунтування апеляційних вимог захисник посилається на те, що оскаржувана ухвала суду є незаконною та необґрунтованою, такою, що винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права, з наступних підстав.

Як зазначає у скарзі апелянт, задовольняючи клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , суд першої інстанції погодився з доводами сторони обвинувачення про існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та враховуючи дані про особу обвинуваченого, вважав, що застосування більш мяких запобіжних заходів є неможливим.
Разом з тим, захисник ОСОБА_5 категорично не погоджується з таким рішенням суду, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України, заявлені стороною обвинувачення не підтверджуються. Доказів незаконного тиску на свідків у сторони обвинувачення не має, як обґрунтованих підстав припускати можливість знищення ним доказів у справі, які давно зібрані та зберігаються у сторони обвинувачення. Також, як вважає захисник, обвинувачений не має можливості впливати на потерпілих, так само як і не має наміру переховуватися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або скоювати нові злочини.

Прокурором, як зазначає у скарзі апелянт, не було наведено жодного підтвердженого факту, який би доводив те, що існує ризик ухилення ОСОБА_5 від правосуддя. Навпаки, а ні прокурором, а ні судом, не взято до уваги, що він має сім`ю, малолітнього сина, постійне місце проживання, раніше не судимий.

Доводи суду першої інстанції щодо наявності наведених в ухвалі ризиків, як вважає апелянт, носять неконкретний та абстрактний характер, що не дає змоги дійти висновку про наявність зазначених ризиків, оскільки відсутні будь-які конкретні докази обґрунтування щодо намірів або дій ОСОБА_5 , направлених на незаконний вплив на потерпілого чи свідків чи можливості переховування від суду.

Наведені факти, з урахуванням норм Європейського суду з прав людини, захисник обвинуваченого звертає увагу на те, що сама лише тяжкість інкримінованого злочину та невизнання вини не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та тримання під вартою не повинно бути продовжене через очікуване покарання у вигляді позбавлення волі.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення захисника обвинуваченого, яка підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити; пояснення прокурора, який заперечував проти задоволення скарги та просив залишити ухвалу суду без змін; перевіривши надані суду апеляційної інстанції матеріали контрольного провадження та обговоривши доводи скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Так, відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу, в тому числі для застосування такого запобіжного заходу як тримання під вартою, є зокрема наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином або вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Розглядаючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд першої інстанції, для прийняття законного і обґрунтованого рішення, відповідно до ст.ст. 178, 199 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі обрати обвинуваченому запобіжний захід.

Перевіривши доводи апеляційної скарги захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 28 червня 2022 року про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, колегія суддів встановила, що судом першої інстанції були дотримані зазначені вище вимоги кримінального процесуального закону при вирішенні питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а тому, враховуючи конкретні обставини даного кримінального провадження, обставини з якими закон пов`язує можливість застосування такого запобіжного заходу, як тримання під вартою, в тому числі наявність ризиків, які давали суду достатні підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, підстави для скасування оскаржуваної ухвали відсутні.

З огляду на це, посилання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 в апеляційній скарзі на те, що наведені в ухвалі суду ризики носять абстрактний характер, що не дають змоги дійти висновку про існування зазначених ризиків, оскільки відсутні будь-які конкретні докази про наміри або дії ОСОБА_5 , направлені на незаконний вплив на потерпілого та свідків, а також на відсутність ризику того, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, не можуть бути визнані безумовними підставами для скасування ухвали Голосіївського районного суду м. Києва від 28 червня 2022 року, оскільки судом апеляційної інстанції не встановлено даних, які б дозволили зробити висновок про те, що зазначена ухвала є незаконною або необґрунтованою.
Всупереч доводам апеляційної скарги, суд першої інстанції, приймаючи рішення про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з достатньою повнотою та об`єктивністю дослідив усі обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання такого виняткового запобіжного заходу, яким є тримання під вартою та, враховуючи їх сукупність, дійшов обґрунтованого висновку про те, що обрання обвинуваченому менш суворого запобіжного заходу, зокрема домашнього арешту, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 під час розгляду справи в суді.
Окрім цього, колегія суддів звертає увагу на те, що Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 р., рішення «Летельє проти Франції» від 26.06.1991р.).
Отже, за висновком колегії суддів, приймаючи рішення про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд першої інстанції повно та об`єктивно дослідив усі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування такого запобіжного заходу, врахував ступінь тяжкості інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення, дані про його особу, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та прийняв відповідне судове рішення, яке не суперечить вимогам закону та загальним засадам кримінального провадження.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги відсутність будь-яких порушень норм КПК України з боку суду першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали, колегія суддів вважає необхідним, за наслідками апеляційного розгляду, прийняти рішення, яким ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 28 червня 2022 року в частині обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 без задоволення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 376, 405, 407, 418, 419 та 422-1 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 28 червня 2022 року, відповідно до якої суд обрав обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 26 серпня 2022 року включно, без змін.
Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: _____________ _____________ _____________
( ОСОБА_1 ) ( ОСОБА_2 ) ( ОСОБА_3 )

Номер справи : 752/6300/22

Номер провадження : 11-кп/824/2944/2022
Категорія : ч. 3 ст. 289 КК України
Головуючий у 1-й інстанції суддя ОСОБА_8
Доповідач - суддя ОСОБА_1