Справа № 308/5378/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 червня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , у рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000081, про часткову зміну запобіжного заходу, обраного ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 08.05.2022 року відносно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, з визначенням розміру застави, -

В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про часткову зміну запобіжного заходу, обраного ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 08.05.2022 року, відносно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави - 400 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 992 400,00 грн. на тримання під вартою, визначивши розмір застави в межах передбачених ст. 182 КПК України та з врахуванням майнового стану підозрюваного, а саме на заставу від 20 до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що у провадженні слідчого відділу СУ ГУНП в Закарпатській області, знаходиться кримінальне провадження відомості якого внесені до ЄРДР №0000081 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

08.05.2022 р., слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, за клопотанням слідчого, обрано відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави - 400 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 992 400 гривень.

Зазначає, що під час обрання запобіжного заходу стороною обвинувачення не було додано жодного доказу або аргументу стосовно майнового стану підозрюваного, що фактично спровокувало обрання застави яка є неспівмірною з доходами та майновим станом його клієнта і є такою, що значно перевищує максимальний розмір застави який визначений ст. 182 КПК України , без обґрунтування виключності та необхідності такого завищення.

Факт непомірності застави підтверджується тим фактом, що підозрюваний ОСОБА_4 до сих пір знаходиться ув`язненим і ні його родина, ні знайомі не мають можливості внести заставу визначену слідчим суддею.

З огляду на вищенаведене, адвокат ОСОБА_5 , посилаючись на численні рішення ЄС та вимоги ст.ст. 182, 201 КПК України, просить частково змінити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у кримінальному провадженні, відомості про якого внесені до ЄРДР № 0000081 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України., запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в розмірі 992 400 грн. на тримання під вартою, визначивши розмір застави в межах передбачених ст.182 КПК України та з врахуванням його майнового стану а саме на заставу від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 подане ним клопотання підтримав з підстав зазначених в такому. Просив частково змінити його підзахисному запобіжний захід, визначивши розмір застави в межах передбачених ст.182 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечив щодо зміни обраного відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, оскільки жодних підстав для такої, стороною захисту не наведено. Зазначив, що адвокат не навів нових обставин для зміни ОСОБА_4 запобіжного заходу. Наведені адвокатом підстави для зміни підозрюваному запобіжного заходу досліджувалися судом апеляційної інстанції та таким надавалася належна правова оцінка. Крім цього доповнив, що рішення суду першої інстанції, яким ОСОБА_4 визначено розмір застави в сумі 992 400 грн., залишено без змін судом апеляційної інстанції. Просив суд відмовити у задоволенні поданого стороною захисту клопотання.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Частиною 2 цієї ж статті визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого відділу СУ ГУНП в Закарпатській області, знаходиться кримінальне провадження, відомості щодо якого внесені до ЄРДР №0000081 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

У рамках даного кримінального провадження, 06.05.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.05.2022 року (справа № 308/5378/22) відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави, для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, в розмірі 400 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 992 400 грн.

Відповідно до ч.1 ст.201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Згідно ч.5 ст.201 КПК України, слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Правовий аналіз змісту зазначеної норми свідчить, що підставою для зміни запобіжного заходу є наявність відомостей, які не були враховані під час вирішення питання про його застосування і які мають суттєве значення для оцінки обставин, що обумовлюють застосування запобіжного заходу, оскільки свідчать про невиправданість застосування таких заходів.

Як слідує зі змісту поданого стороною захисту клопотання, в такому адвокат посилається на те, що під час обрання запобіжного заходу стороною обвинувачення не було додано жодного доказу або аргументу стосовно майнового стану його клієнта, що фактично спровокувало обрання застави, яка є неспівмірною з доходами та майновим станом його підзахисного і є такою, що значно перевищує максимальний розмір застави який визначений ст. 182 КПК України, без обґрунтування виключності та необхідності такого завищення.

Однак, як слідує зі змісту мотивувальної частини ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайоного суду від 08.05.2022 року, якою до ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з можливістю внесення застави саме у розмірі 992 400 грн., слідчим суддею було враховано наступне:

«визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України, слідчий суддя враховує майновий та сімейний стан підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_4 підозрюється, характер кримінального правопорушення, зокрема злочин, передбачений ч.3 ст. 332 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, спосіб вчиненого злочину: за попередньою змовою групою осіб, вчинений з корисливих мотивів, в період війни, оцінюючи ступінь порушення загальносуспільних прав та інтересів, кількість та ступінь ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, так і дані про особу підозрюваного, а тому вважає, що в даному випадку має місце виключний випадок і застава в максимальному розмірі, передбаченому п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, не в повній мірі гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, оскільки розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, і вважає за необхідним визначити підозрюваному заставу у розмірі - 400 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 992 400 грн., оскільки саме такий розмір буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірним для нього.».

При цьому, слідчим суддею також було враховано практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Тобто, слідчим суддею при обрані ОСОБА_4 запобіжного заходу та визначаючи розмір застави було встановлено, що має місце виключний випадок і застава в максимальному розмірі, передбаченому п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, не в повній мірі гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

З огляду на викладене, твердження адвоката ОСОБА_6 , що ухвала не містить обґрунтування виключності випадку не відповідає фактичним обставинам справи.

З тексту ухвали слідчого судді від 08.05.2022 року також вбачається, що обставини, на котрі посилається захисник підозрюваного у клопотанні, уже були предметом розгляду при постановленні ухвали про обрання запобіжного заходу і цим обставинам надавалась відповідна оцінка, зокрема і щодо майнового стану підозрюваного.

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу можуть бути розглянуті лише ті обставини які не були враховані під час вирішення питання про його застосування і які мають суттєве значення для оцінки обставин, що обумовлюють застосування запобіжного заходу, оскільки свідчать про невиправданість застосування таких заходів.

Разом з тим, доводи клопотання сторони захисту, не спростовують обґрунтованості, необхідності та виправданості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення меншого розміру застави, оскільки клопотання не містить відомостей про нові обставини, які не були враховані під час вирішення питання про обрання запобіжного заходу.

Слід також зазначити, що ухвала слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.05.2022 р. переглядалася судом апеляційної інстанції та доводам наведеним в такій надавалася відповідна правова оцінка. Ухвала суду першої інстанції залишена без змін.

Заявляючи клопотання про часткову зміну запобіжного заходу на тримання під вартою з визначенням розміру застави від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, захисник підозрюваного не зазначає обставин, які виникли після прийняття або існували під час прийняття попереднього рішення про обрання запобіжного заходу, які не розглядались слідчим суддею, та які є підставою для зменшення розміру застави. Тобто нових доказів, які б обґрунтовували необхідність зменшити розмір застави суду не надано.

Обираючи підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, окрім наявності ризиків, обґрунтованості підозри, слідчим суддею було враховано особу ОСОБА_4 , його сімейний, майновий стан, а також характеристику за місцем поживання.

З огляду на викладені фактичні обставини справи, слідчий суддя приходить до висновку, що подане стороною захисту клопотання є безпідставним та необґрунтованим, а тому не підлягає до задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.132, 176-178, 180-184, 201, КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , у рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000081, про часткову зміну запобіжного заходу, обраного ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 08.05.2022 року відносно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, з визначенням розміру застави - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1