Справа № 760/8359/22
Провадження №1-кс/760/2677/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 липня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Солом`янського УП ГУ Національної поліції в м. Києві капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001494 від 10 липня 2022 року,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця м. Снігурівка Миколаївської області, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не одруженого, офіційно не працює, раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СВ Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування щодо ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів у ДУ «Київський слідчий ізолятор» із альтернативним запобіжним заходом у вигляді застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування клопотання вказав, що в провадженні слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0001494 від 10.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України.

11 липня 2022 року органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_5 те, що він підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України.

Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18.04.2022 № 259/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 будучи раніше судимий, а саме:

- 10.09.2021 Шевченківським районним судом м. Києва за ч. 2 ст.15 ч.1 ст.185 КК України, призначено покарання у виді громадських робіт строком на 80 (вісімдесят) годин;

- будучи повідомленим про підозру слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України у кримінальному провадженні №0000583 від 03.06.2022, на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків для себе не зробив та знову вчинив нове корисливе кримінальне правопорушення на території Солом`янського району м. Києва при наступних обставинах.

Так, ОСОБА_5 , 10 липня 2022 року в період часу з 18:35 год. по 18:52 год., перебуваючи у торгівельній залі магазину «Сільпо» №8 ТОВ «СІЛЬПО-ФУД», що розташований за адресою: місто Київ вулиця Борщагівська, 154-А, переслідуючи корисливі мотиви та бажаючи незаконно збагатитись за рахунок чужого майна, вирішив повторно таємно викрасти чуже майно, що належить ТОВ «СІЛЬПО-ФУД».

Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 перебуваючи у торгівельній залі вказаного вище магазину, діючи умисно, переслідуючи мету наживи та особистого матеріального збагачення, впевнившись у тому, що за її діями ніхто не спостерігає та не завадить йому у вчиненні крадіжки, повторно таємно викрав з полиць наступний товар:

- дві ковбаси марки «Алан Престиж сировялена», вагою 375 г, вартістю 306гривень 67 копійок без урахування ПДВ, та 368 гривень з урахуванням ПДВ;

- два батончики марки «Sniсkers» з арахісом, вагою по 50 г, загальною вартістю 23 гривні 32 копійки без урахування ПДВ, та 27 гривень 98 копійок з урахуванням ПДВ;

- два батончики марки «Nestle Kit Kat», вагою по 40 г, загальною вартістю 26 гривень 32 копійки без урахування ПДВ, та 31 гривень 78 копійок з урахуванням ПДВ;

- дві шоколадки марки «Milka з арахісом і карамель», вагою по 276 г, загальною вартістю 163 гривні 32 копійки без урахування ПДВ, та 195 гривень 98 копійок з урахуванням ПДВ;

- шампунь марки «Schauma sport», об`ємом 400 мл, вартістю 67 гривень 49 копійок без урахування ПДВ, та 80 гривень 99 копійок з урахуванням ПДВ;

- молоко згущенне марки «Ічня з сахаром», об`ємом 900 мл, загальною вартістю 82 гривні 50 копійок без урахування ПДВ, та 99 гривень з урахуванням ПДВ;

- шампунь марки «Elseve Hyaluron Plump», об`ємом 400 мл, вартістю 90 гривень 93 копійок без урахування ПДВ, та 109 гривень з урахуванням ПДВ;

- гель для душу «Nivea Апельсин», об`ємом 750 мл, вартістю 111 гривень 67 копійок без урахування ПДВ, та 134 гривень з урахуванням ПДВ;

- чай чорний марки «Grace Англійський»,вагою 100 г, вартістю 49 гривень 99 копійок без урахування ПДВ, та 59 гривень 99 копійок з урахуванням ПДВ;

- вершки марки «Яготинські ультрапастеризовані», об`ємом 500 мл, вартістю 30 гривень 83 копійок без урахування ПДВ, та 36 гривень 99 копійок з урахуванням ПДВ;

- одну сумку «Nova Авоська», вартістю 34 гривні 99 копійок без урахування ПДВ, та 41 гривню 99 копійок з урахуванням ПДВ, після чого склав частину вказаного вище товару до даної сумки, а інші товар помістив у сумку, яку мав при собі.

В подальшому, діючи умисно, передбачаючи можливість настання наслідків у вигляді спричинення майнових збитків та бажаючи настання таких наслідків, ОСОБА_5 , діючи з корисливих мотивів та з метою особистого незаконного збагачення, утримуючи при собі, повторно таємне викрадене чуже майно, що належить ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» намагався зникнути з місця вчинення кримінального правопорушення та пройшовши через касову зону та магнітні рамки з викраденим майном ОСОБА_5 направився до виходу з магазину, але довести свій злочинний умисел до кінця не зміг з причин, що не залежали від його волі, так як був затриманий працівниками охорони магазину, завдавши ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» майнову шкоду на загальну суму 922 гривні 27 копійок без урахування ПДВ та 1106 гривень 72 копійки з урахуванням ПДВ.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України, а саме у закінченому замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану, тобто виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, але кримінальне правопорушення ним не було закінчено з причин, які не залежали від його волі.

Підставами підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази, а саме:

- протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 10.07.2022 у ОСОБА_7 ;

- рапорт ДОП ВП-2 Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 ;

- протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 10.07.2022 відповідно до якого затримано ОСОБА_5 та в якого було вилучено викрадене майно;

- показання свідка ОСОБА_9 від 10.07.2022;

- показання свідка ОСОБА_10 від 11.07.2022;

- показання свідка ОСОБА_11 від 11.07.2022;

- протокол огляду речей (перегляду відеозапису) від 11.07.2022;

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вчинив тяжке кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.185 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний може: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати насвідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин; вчинити інше кримінальне правопорушення.

На той факт, що підозрюваний зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує те, що, повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрюваний може переховуватися значний термін від правоохоронних органів та суду.

На той факт, що підозрюваний може впливати на свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, вказує те, що він вчинив умисне кримінальне правопорушення проти власності та може погрожувати свідкам з метою зміни їх свідчень в частині фактичних обставин.

На той факт, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення вказує те, що ОСОБА_5 не працює, немає постійного джерела доходу, будучи раніше повідомлений про підозру слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України у кримінальному провадженні №0000583, та відносно ОСОБА_5 обраний запобіжний у вигляді особистого зобов`язання ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 06.06.2022, та покладені обов`язки, термін дії яких включно до 03.08.2022, однак останній на шлях виправлення та перевиховання не став та 10.07.2022 вчинив нове умисне тяжке кримінальне правопорушення проти власності на території Солом`янського району міста Києва, що свідчить про те, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інші злочини проти власності.

Більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного ОСОБА_5 призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження.

Орган досудового слідства вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що саме підозрюваний ОСОБА_5 своїми умисними діями, вчинив таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, вчинене в умовах воєнного стану, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст.185 КК України.

Вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п.п. 1, 3, 4 та 5 ч.1 ст.177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Какож слідчий вказала, що необхідно визначити розмір застави в сумі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки на думку сторони обвинувачення саме така сума застави зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження необхідно покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3, 8 ч. 5 ст.194 КПК України, а саме:

1) з`являтися за кожною вимогою до слідчого відділу Солом`янського УП ГУНП у м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Полковника Шутова, 3 за викликом до слідчого, у провадженні якого знаходиться дане кримінальне провадження і процесуального керівника, який здійснює процесуальне керівництво, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інший документ, що дає право на виїзд з України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити, покликаючись на викладені у ньому обставини.

Захисник ОСОБА_4 просив у задоволенні клопотання відмовити та застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки ризики, на які слідчий посилається в клопотанні, є необґрунтованими і такими, що ніяким чином не виправдовують застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, вказав, що прокурором не доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а визначений розмір застави є неспівмірним з майновим станом підозрюваного.

Підозрюваний повністю підтримав позицію свого захисника, у задоволенні клопотання просив відмовити, вказав, що він офіційно не працює, проте підробляє на будівництві та отримує заробітну плату у розмірі 12000 - 15000 грн на місяць, у зв`язку з чим має змогу оплачувати проживання в хостелі за адресою АДРЕСА_3 .

Заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вважаю, що клопотання не підлягає до задоволення з таких підстав.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Як визначено ст.12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1, ч.3 ст.176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до вимог ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 1 статті 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до положень ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.

Як убачається із матеріалів клопотання, у провадженні слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0001494 від 10.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України.

11 липня 2022 року підозрюваному ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваного, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в матеріалах клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена ОСОБА_5 підозра повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21.04.2001 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішенн у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N182).

Аналіз наданих доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі, хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя зауважує, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Таким чином під час судового розгляду знайшов своє підтвердження ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, зважаючи на тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні (у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років), а також ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

Разом з тим, прокурором у судовому засіданні не доведено ризик того, що підозрюваний може впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, адже доказів на підтвердження таких обставин суду не надано.

Також прокурором не надано доказів, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, та розмір завданої майнової шкоди, а також те, що ОСОБА_5 офіційно не працює, проте підробляє на будівництві та отримує заробітну плату у розмірі 12000 - 15000 грн на місяць, у зв`язку з чим має змогу оплачувати проживання в хостелі за адресою АДРЕСА_3 , наявні підстави для застосування щодо підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу - домашнього арешту.

У відповідності до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч.6 ст.181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст.199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Слідчий суддя вважає необхідним застосувати до підозрюваного домашній арешт у нічний час - з 22 години до 07 години наступного дня, що забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України, на підозрюваного необхідно також покласти декілька обов`язків, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися з м. Київ, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст.131-132, 176-178, 181-184, 193-194, 196, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання відмовити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, запобіжній захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 (шістдесят) днів в межах строку досудового розслідування, тобто до 09 вересня 2022 року включно, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою АДРЕСА_3 (1 поверх, хостел) з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин наступного дня.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , передбачені ч.5 ст.194 КПК України наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатися з м. Київ, без дозволу слідчого, прокурора або суду,

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для негайного виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного для негайної постановки на облік підозрюваного, про що повідомити слідчого і прокурора.

Ознайомити та вручити підозрюваному під розписку копію ухвали про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді до 09 вересня 2022 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1