У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 жовтня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0000169 від 04.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 201 Кримінального кодексу України (далі КК України) до підозрюваного:

ОСОБА_4 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, тимчасово не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за участю сторін:

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ :

14.10.2022 прокурор звернувся до слідчого судді з зазначеним клопотанням в якому просить продовжити строк дії запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту в нічний час (з 23:00 год. до 05:00 год.) відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Київ, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , у межах строку досудового розслідування, тобто до 16.11.2022 та зобов`язати підозрюваного:

- не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 23 години 00 хвилин до 05 години 00 хвилин без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- прибувати за кожним викликом слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 14.10.2022 для розгляду зазначеного клопотання визначено слідчу суддю ОСОБА_1 .

З огляду на приписи ч. 4 ст. 199 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), а також те, що дія попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу закінчується 16.11.2022 (неділя), а 15.11.2022 є суботою, розгляд клопотання було призначено на 14.10.2022 15 год 00 хв.

В обґрунтування клопотання зазначено наступне:

«Слідчим управлінням ГУ СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000169 від 04.05.2022 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 201 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу не пізніше як 05.09.2021, перебуваючи у м. Києві, в громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник умисел на контрабандне переміщення через державний кордон України культурних цінностей, а саме колекції археологічних предметів у вигляді монет. Розуміючи, що вказані предмети являють собою культурну цінність та при пересиланні їх до іншої країни необхідний відповідний дозвіл, ОСОБА_4 вирішив приховати їх від митного контролю, упакувавши в папір та клейку стрічку, закріпивши між двох картонних листків й помістивши в поштовий конверт, який відповідно до ЗУ «Про поштовий зв`язок» має містити вкладення письмового повідомлення або документа, розміри і масу якого встановлено відповідно до законодавства України. Враховуючи вид створеного останнім пакування, воно не підлягало б декларуванню та перевірці, у зв`язку з чим умисел ОСОБА_4 щодо контрабандного переправлення через державний кордон України мав бути доведений до кінця.
Так, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, у невстаиовлений проміжок часу, але не пізніше 05.09.2021, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, ОСОБА_4 сформував міжнародне поштове відправлення, вмістом якого були археологічні предмети у вигляді монет, які мають культурну цінність. З метою перешкоджання виявленню співробітниками митного органу вказаних культурних цінностей, у зв`язку з відсутністю дозволу на переміщення таких предметів через митний кордон України, ОСОБА_4 вчинив дії щодо маскування вказаних монет, а саме упакував їх в папір та клейку стрічку, закріпивши між двох картонних листків й помістивши в поштовий конверт. Після цього, 05.09.2021 сформоване міжнародне поштове відправлення ОСОБА_4 відніс до поштового відділення № 211 AT «Укрпошта» у м. Києві, за адресою: 04211, м. Київ, вул. Олександра Архипенка, 2/12, де здійснив його відправлення, вказавши на конверті відомості щодо відправника (Zhenya Marinkevich, 26, Mostytskaya apt., Kyiv, 04074, Ukraine) та отримувача (Savoga KG, Maximilian spl, 15, 80333, Munchen, Germany). Міжнародне поштове відправлення було зареєстроване співробітником пошти за № RE042880243UA.
Однак, злочинний умисел ОСОБА_4 щодо контрабандного переміщення культурних цінностей через державний кордон України не був доведений ним до кінця, з причин, що не залежали від його волі, оскільки 05.09.2021 під час митного контролю на території AT «Укрпошта» (м. Київ, вул. Кірпи, 2), під час проведення митного огляду МПВ № RE042880243UA, виявлено старовинні монети в кількості 15 штук. Інші вкладення та дозвільні документи у конверті були відсутні.
Крім того, 18.04.2022 діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, у невстановлений проміжок часу, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, ОСОБА_4 сформував міжнародне поштове відправлення, вмістом якого були археологічні предмети у вигляді монет, які мають культурну цінність. З метою перешкоджання виявленню співробітниками митного органу вказаних культурних цінностей, у зв`язку з відсутністю дозволу на переміщення таких предметів через митний кордон України, ОСОБА_4 вчинив дії щодо маскування вказаних монет, а саме упакував їх в папір та клейку стрічку, закріпивши між двох картонних листків й помістивши в поштовий конверт. Після цього, 21.04.2022 сформоване міжнародне поштове відправлення ОСОБА_4 попрохав віднести до поштового відділення AT «Укрпошта» у м. Ужгород за адресою: 88000, м. Ужгород, пл. Поштова, 4, свою дружину ОСОБА_6 , не обізнану щодо злочинних намірів останнього, де вона здійснила його відправлення, вказавши на конверті відомості щодо відправника (Tetiana Marinkevich, 26, Mostytskaya apt. 75, Kyiv, 04074, Ukraine) та отримувача (Savoga KG, Maximilian spl, 15, 80333, Munchen, Germany). Міжнародне поштове відправлення було зареєстроване співробітником пошти за № RY880121041UA.
Однак, злочинний умисел ОСОБА_4 щодо контрабандного переміщення культурних цінностей через державний кордон України не був доведений ним до кінця, з причин, що не залежали від його волі, оскільки 21.04.2022 під час митного контролю на території AT «Укрпошта» (м. Київ, вул. Кірпи, 2), під час проведення митного огляду МПВ № RY880121041UA, виявлено старовинні монети в кількості 15 штук. Інші вкладення та дозвільні документи у конверті були відсутні.
Крім того, 21.04.2022 перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, ОСОБА_4 сформував міжнародне поштове відправлення, вмістом якого були археологічні предмети у вигляді монет, які мають культурну цінність. З метою перешкоджання виявленню співробітниками митного органу вказаних культурних цінностей, у зв`язку з відсутністю дозволу на переміщення таких предметів через митний кордон України, ОСОБА_4 вчинив дії щодо маскування вказаних монет, а саме упакував їх в папір та клейку стрічку, закріпивши між двох картонних листків й помістивши в поштовий конверт. Після цього, 21.04.2022 сформоване міжнародне поштове відправлення ОСОБА_4 відніс до поштового відділення AT «Укрпошта» у м. Ужгород за адресою: 88000, м. Ужгород, пл. Поштова, 4, де здійснив його відправлення, вказавши на конверті відомості щодо відправника (Zhenya Marinkevich, 26, Mostytskaya apt. 75, Kyiv, 04074, Ukraine) та отримувача (Savoga KG, Maximilian spl, 15, 80333, Munchen, Germany). Міжнародне поштове відправлення було зареєстроване співробітником пошти за № RY880117988UA.
Однак, злочинний умисел ОСОБА_4 щодо контрабандного переміщення культурних цінностей через державний кордон України не був доведений ним до кінця, з причин, що не залежали від його волі, оскільки 25.04.2022 під час митного контролю на території AT «Укрпошта» (м. Київ, вул. Кірпи, 2), під час проведення митного огляду МПВ № RY880117988UA, виявлено старовинні монети в кількості 11 штук та металеві предмети у кількості 5 штук. Інші вкладення та дозвільні документи у конверті були відсутні.
Згідно висновку експерта Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» виявлені у міжнародних поштових відправленнях № RY880121041UA, № RY880117988UA, № RE042880243UA та надані на дослідження та 40 римських монет і 5 монет-дельфинів Ольвії є колекцією археологічних предметів VII-V століття до н.е. - II століття н.е. і належать до культурних цінностей, що мають історичне, художнє, етнографічне та наукове значення.
Відповідно до ч. 9 ст. 234 Митного кодексу України митні органи не вимагають пред`явлення для митного контролю листів, поштових карток та сектограм. За наявності достатніх підстав вважати, що в зазначених відправленнях містяться товари, щодо яких законодавством встановлено заборони та/або обмеження щодо переміщення через митний кордон, а також за результатами проведеного огляду на підставі вибіркових або випадкових перевірок митні органи мають право вимагати пред`явлення зазначених відправлень.
Згідно ЗУ «Про поштовий зв`язок» лист поштове відправлення у вигляді поштового конверта з вкладенням письмового повідомлення або документа, розміри і масу якого встановлено відповідно до законодавства України.
Отже, ОСОБА_4 , своїми діями задекларував вказані вище відправлення як листи, повідомляючи про відсутність будь-яких інших вкладень, окрім письмового повідомлення або документа. Видав вкладення у конверт письмовим повідомленням або документом, надав одним товарам вигляду інших.
Порядком і умовами здійснення митного контролю товарів та інших предметів, що переміщуються (пересилаються) через митний кордон у міжнародних поштових відправленнях встановлено, що товари та інші предмети (крім особистих листів громадян) підлягають декларуванню митним органам. Для пересилання міжнародних бандеролей, дрібних пакетів відправник у встановленому порядку заповнює митну декларацію CN22, для пересилання посилок - заповнює митну декларацію CN23 у кількості примірників, що визначена країною призначення, для відправлень «EMS» - митну декларацію CN 23 у п`яти примірниках.
Враховуючи викладене, відправник вищевказаних міжнародних поштових відправлень ОСОБА_4 мав намір перемістити через митний кордон України товари з приховуванням від митного контролю шляхом переміщення монет та металевих предметів способом, що утруднює їх виявлення, упакувавши їх у папір та клейку стрічку, закріпивши між двох картонних листків які завернуті у фольгу.
Таким чином, за викладених вище обставин, ОСОБА_4 вчинив закінчений замах на контрабанду культурних цінностей, тобто закінчений замах на переміщення через митний кордон України, з приховуванням від митного контролю культурних цінностей, тобто злочин, передбачений ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 201 КК України.
16.08.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 та ч. 1 ст. 201 КК України, тобто у вчиненні тяжкого злочину.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 та ч. 1 ст. 201 КК України, підтверджуються:
-протоколом про порушення митних правил від 02.05.2022;
-протоколом про порушення митних правил від 02.05.2022;
-листом Київської митниці Держмитслужби від 08.10.2021;
-показаннями свідка ОСОБА_7 від 20.05.2022;
-показаннями свідка ОСОБА_8 від 02.06.2022;
-протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 20.05.2022;
-протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 02.06.2022;
-висновоком експерта ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» № 617/662-705 від 24.06.2022;
-протоколом огляду місця події від 16.08.2022;
-протоколами обшуку від 16.08.2022;
-показаннями свідка ОСОБА_9 від 16.08.2022;
-показаннями свідка ОСОБА_10 від 16.08.2022.
Крім того, в ході досудового розслідування отримано інформування Державної митної служби України від 22.08.2022 щодо виявлення у міжнародному поштовому відправленні № RF042148149UA монет різної форми та розмірів у кількості 89 штук. Відправником зазначений: АДРЕСА_1 , отримувачем вказаний: АДРЕСА_3 . Згідно листа Державної митної служби України від 03.10.2022 вміст вказаного міжнародного поштового відправлення перебуває в Національному музеї історії України, де проводиться мистецтвознавча експертиза, орієнтований строк завершення якої становить кінець жовтня поточного року.
19.08.2022 Солом`янським районним судом м. Києва підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час та покладено на нього відповідні обов`язки. Строк дії запобіжного заходу спливає 16.10.2022 однак, завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється за можливе, оскільки на даний час у рамках кримінального провадження для повного та неупередженого розслідування у кримінальному провадженні необхідно виконати наступне:
- отримати висновок судової почеркознавчої експертизи; здійснити тимчасовий доступ в Державній митній службі України, з метою вилучення предметів контрабанди та процесуальних документів, складених за наслідком їх виявлення співробітниками митної служби;
- призначити мистецтвознавчу експертизу щодо предметів контрабанди та отримати її висновок;
- здійснити тимчасовий доступ в оператора мобільного зв`язку, з метою отримання відомостей щодо телефонних з`єднань підозрюваного;
- допитати в якості свідків співробітників митної служби, що виявили предмети контрабанди в поштовому відправленні, яке надіслав підозрюваний;
- провести інші слідчі та процесуальні дії, в яких виникне необхідність в ході досудового розслідування даного кримінального провадження, в разі встановлення нових обставин.
Провести вказані слідчі (розшукові) та процесуальні дії у передбачений законом строк не представляється можливим, у зв`язку із необхідністю проведення значного обсягу слідчих (розшукових) та процесуальних дій без результатів яких не можливо повно, об`єктивно і всебічно дослідити всі обставини кримінального провадження, враховуючи складність даного кримінального провадження, необхідність зібрання значної кількості доказів, умови роботи під час воєнного стану.
12.10.2022 заступником керівника Київської міської прокуратури строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 16.11.2022.
Відповідно до ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Санкцією ч. 1 ст. 201 КК України, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років.
Вказані обставини, а також те, що ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років, вказують на наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 2, п. З, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. А саме, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 2, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України:
1)переховуватися від органів досудового розслідування та суду: підозрюваний ОСОБА_4 вчинив інкримінований йому тяжкий злочин, санкція за вчинення якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з домашнім арештом, є підстави вважати, що останній може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності.
Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».
2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення: враховуючи те, що на даний час не встановлено всіх речей (речових доказів) та документів, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин кримінального правопорушення, ОСОБА_4 перебуваючи не під домашнім арештом може безперешкодно знищити або сховати вказані матеріальні об`єкти та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
3)незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні: підозрюваний ОСОБА_4 не перебуваючи під домашнім арештом зможе вільно вчиняти тиск на свідків які вже були допитані у кримінальному провадженні, з метою схилити їх до відмови від дачі правдивих показань у кримінальному провадженні. Крім того, у зв`язку із тим, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 мав триваючий характер та наразі встановлюються свідки вчинення кримінального провадження відтак є підстави вважати, що підозрюваний в подальшому знаючи про таких осіб, може як у спосіб погроз, підкупу, психологічного впливу, так і в інший спосіб незаконно впливати на них.
4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином: на даний час не встановлені можливі спільники ОСОБА_4 у вчиненні даного кримінального правопорушення, а тому ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом.
5)може вчинити нові кримінальні правопорушення, та/або продовжити свою злочинну діяльність: злочинна діяльність ОСОБА_4 була спрямована на вчинення злочину у сфері господарської діяльності, а тому перебуваючи на волі, ОСОБА_4 продовжить вчиняти кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Виходячи з вище викладеного, відповідно до вимог ч. 1 ст.184 КПК України, орган досудового розслідування вважає за доведене під час досудового розслідування те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у статті 177 КПК України, та є всі підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із рече чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин Крим пального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного, не зменшить наявність вищевказаних ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації.
Не можливе і застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, оскільки на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 саме такого запобіжного заходу.
Єдиним запобіжним заходом, який здатен забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків та унеможливить реалізацію вищевикладених ризиків є запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
З урахуванням неможливості запобігання вищенаведених ризиків, у зв`язку підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів не вбачається.»
На підставі викладеного, з огляду на те, що для виконання зазначених слідчих дій необхідний строк не менше одного місяця, з урахуванням складності даного провадження, прокурор просить клопотання задовольнити.

Згідно з ч. 4 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів.

В судовому засіданні неодноразово оголошувались перерви в т.ч. задля:

- надання прокурором доказів повідомлення захисника підозрюваного за договором ( ОСОБА_11 ) про розгляд клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та доказів про ознайомлення його з таким клопотанням;

- надання часу захиснику ОСОБА_11 для явки у судове засідання або під`єднання для участі у судовому засіданні у режимі відеоконференції.

На початку судового засідання підозрюваний ОСОБА_4 заявив про відмову від адвоката, залученого для проведення окремої процесуальної дії ОСОБА_5 , доручення про надання безоплатної вторинної правової допомоги від 14.10.2022.

Слідчим суддею враховано, що відповідно до ч. 2 ст. 46 КПК України неприбуття захисника для участі у проведенні певної процесуальної дії, якщо захисник був завчасно попереджений про її проведення, і за умови, що підозрюваний, обвинувачений не заперечує проти проведення процесуальної дії за відсутності захисника, не може бути підставою для визнання цієї процесуальної дії незаконною, крім випадків, коли участь захисника є обов`язковою. Якщо підозрюваний, обвинувачений заперечує проти проведення процесуальної дії за відсутності захисника, проведення процесуальної дії відкладається або для її проведення залучається захисник у порядку, передбаченому статтею 53 цього Кодексу.

Прокурором повідомлено, що адвоката за договором ОСОБА_11 , на участі якого наполягав підозрюваний, було повідомлено про дату та час розгляду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту 14.10.2022 о 12 год 07 хв (скріншот вихідного дзвінка надано для долученння до матеріалів справи).

Також, прокурором зазначено, що копія клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту була направлена на електронну пошту адвоката ОСОБА_11 13.10.2022 о 14 год 48 хв (скріншот здійснення направлення надано для долученння до матеріалів справи).

Судом надавався час для того, щоб адвокат ОСОБА_11 безпосередньо взяв участь у судовому засіданні, проте він у судове засідання не з`явився, спроби взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції виявились невдалими у зв`язку з відсутністю з боку вказаного захисника ввімкнено мікрофону та відеокамери.

Слідчий судді врахував, що в контексті ст. 52 КПК України участь захисника у даній справі не вважається обов`язковою.

Разом з тим, слідчий суддя взяв до уваги неодноразові посилання підозрюваного ОСОБА_4 на юридичну необізнаність, його наполягання на участі захисника (який будучи повідомлений про розгляд відповідного клопотання у судове засідання не з`явився, будь-яких клопотань та заяв до суду не подав), приписи ч. 2 ст. 46 та ч. 1 ст. 193 КПК України, у зв`язку з чим дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви підозрюваного про відмову від залученого для проведення окремої процесуальної дії захисника ОСОБА_5 .

В період розгляду клопотання, що є предметом розгляду повітряних тривог по місту Києву не оголошувалось. Повітряна тривога, про яку зазначав підозрюваний, стосувалась саме Київської області.

В судовому засіданні прокурор підтримав доводи та вимоги, викладені у клопотанні, просив його задовольнити, вказуючи, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України, що підтверджується зібраними у провадженні доказами. Вказав, що наразі раніше встановлені ризики не зменшились. Звернув увагу на те, що складність провадження зумовлена, зокрема, наявністю незавершених судових експертиз.

Захисник підозрюваного, як і він сам, проти задоволення клопотання категорично заперечували, просили й його задоволенні відмовити.

Підозрюваний звернув увагу на необґрунтованість пред`явленої йому підозри, недостовірність даних експертизи та однобокість дій слідчих, які мають обвинувальний ухил. Зауважив на наявності в нього гіпертонії, зокрема, у зв`язку з чим наголосив на тому, що перебування під домашнім арештом обмежує його права.

Захисник підозрюваного, зокрема, звернув увагу на:

- надоведеність матеріалами клопотання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які зазначено прокурором,

- відсутність порушень з боку підозрюваного покладених на нього обов`язків в порядку п. 1 ч. 5 ст. 194 КПК України та вимог п. 7 ст. 42 КПК України;

- зауважив на тому, що перебування підозрюваного під домашнім арештом обмежує його право на звернення до лікаря з огляду на наявне в нього захворювання (гіпертонію).

Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього докази, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, в ході розгляду клопотання встановлено, що слідчим управлінням ГУ СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000169 від 04.05.2022 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 201 КК України.

16.08.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 та ч. 1 ст. 201 КК України (а.с. 166-176).

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 19.08.2022 у справі № 760/10517/22, провадження № 1-кс/760/3333/22 (а.с. 229):

-щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту в період доби з 23 години 00 хвилин до 05 години 00 хвилин строком до 16 жовтня 2022 року включно;

- Зобов`язано підозрюваного ОСОБА_4 :

-не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 23 години 00 хвилин до 05 години 00 хвилин без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду залежно від стадії кримінального провадження;

-прибувати за кожним викликом слідчого, прокурора, слідчого судді, суду залежно від стадії кримінального провадження;

-не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду залежно від стадії кримінального провадження.

Постановою заступника керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_12 від 12.10.2022 (а.с. 230-231) строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000169 від 04.05.2022 продовжено до трьох місяців, тобто до 16.11.2022.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

За змістом ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частина 2 вказаної статті покладає обов`язок на слідчого суддю постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Як свідчать матеріали провадження, повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 16.08.2022 відповідає вимогам ст. 277 КПК України за своїм змістом та на даному етапі сумнівів щодо її законності або порушення порядку вручення не викликає.

Обґрунтованість такої підозри підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом про порушення митних правил від 02.05.2022;

-протоколом про порушення митних правил від 02.05.2022;

-листом Київської митниці Держмитслужби від 08.10.2021;

-показаннями свідка ОСОБА_7 від 20.05.2022;

-показаннями свідка ОСОБА_8 від 02.06.2022;

-протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 20.05.2022;

-протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 02.06.2022;

-висновоком експерта ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» № 617/662-705 від 24.06.2022;

-протоколом огляду місця події від 16.08.2022;

-протоколами обшуку від 16.08.2022;

-показаннями свідка ОСОБА_9 від 16.08.2022;

-показаннями свідка ОСОБА_10 від 16.08.2022;

-іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

При цьому, суд враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд бере до уваги позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

На даному етапі судового провадження суд не вирішує питання про оцінку доказів для визнання підозрюваної винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, адже судове провадження наразі не завершено, докази сторін в повному обсязі судом не досліджено, і відповідно до ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, яка не є сама по собі актом притягненням особи до відповідальності, а є лише сукупністю даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний могла вчинити дане кримінальне правопорушення.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що згідно вимог чинного законодавства сама по собі наявність обґрунтованою підозри не може бути єдиною підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, оскільки їх застосування потребує наявність існування хоча б одного із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Звертаючись з клопотанням прокурор вказав на наявність у даному випадку ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, на обґрунтування ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду звернуто увагу на те, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив інкримінований йому тяжкий злочин, санкція за вчинення якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з домашнім арештом, є підстави вважати, що останній може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення прокурором зазначено, що на даний час не встановлено всіх речей (речових доказів) та документів, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин кримінального правопорушення, ОСОБА_4 перебуваючи не під домашнім арештом може безперешкодно знищити або сховати вказані матеріальні об`єкти та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Стосовно ризику незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні прокурором зауважено, що підозрюваний ОСОБА_4 не перебуваючи під домашнім арештом зможе вільно вчиняти тиск на свідків які вже були допитані у кримінальному провадженні, з метою схилити їх до відмови від дачі правдивих показань у кримінальному провадженні. Крім того, у зв`язку із тим, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 мав триваючий характер та наразі встановлюються свідки вчинення кримінального провадження відтак, на думку прокурора, є підстави вважати, що підозрюваний в подальшому знаючи про таких осіб, може як у спосіб погроз, підкупу, психологічного впливу, так і в інший спосіб незаконно впливати на них.

На доведення ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином прокурором вказано, що на даний час не встановлені можливі спільники ОСОБА_4 у вчиненні даного кримінального правопорушення, а тому ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом.

На підтвердження ризику того, що підозрюваний може вчинити нові кримінальні правопорушення, та/або продовжити свою злочинну діяльність, прокурором зазначено, що злочинна діяльність ОСОБА_4 була спрямована на вчинення злочину у сфері господарської діяльності, а тому перебуваючи на волі, ОСОБА_4 продовжить вчиняти кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

При цьому, ну думку органу досудового розслідування, зазначені ризики не зменшилися та їх запобігання, можливо лише при продовженні строку запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 у вигляді домашнього арешту у період часу з 23 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв., оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вказаним ризикам.

На підтвердження обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу прокурор звернув увагу на складність провадження, яка підтверджується, зокрема, тим, що на даний час у кримінальному провадженні призначено експертизи, а саме:

- 31.08.2022 у даному кримінальному провадженні призначено судово-психологічну експертизу (а.с. 198-203);

31.08.2022 у кримінальному провадженні призначено судово-почеркознавчу експертизу (а.с. 198-203).

Завершити досудове розслідування до закінчення строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, встановленого підозрюваному ОСОБА_4 ухвалою від 19.08.2022 (до 16.10.2022) не представляється за можливе, оскільки на даний час у рамках кримінального провадження для повного та неупередженого розслідування у кримінальному провадженні необхідно виконати наступне:

- отримати висновок судової почеркознавчої експертизи; здійснити тимчасовий доступ в Державній митній службі України, з метою вилучення предметів контрабанди та процесуальних документів, складених за наслідком їх виявлення співробітниками митної служби;

- призначити мистецтвознавчу експертизу щодо предметів контрабанди та отримати її висновок;

- здійснити тимчасовий доступ в оператора мобільного зв`язку, з метою отримання відомостей щодо телефонних з`єднань підозрюваного;

- допитати в якості свідків співробітників митної служби, що виявили предмети контрабанди в поштовому відправленні, яке надіслав підозрюваний;

- провести інші слідчі та процесуальні дії, в яких виникне необхідність в ході досудового розслідування даного кримінального провадження, в разі встановлення нових обставин.

Як вказав прокурор, провести вказані слідчі (розшукові) та процесуальні дії у передбачений законом строк не представляється можливим, у зв`язку із необхідністю проведення значного обсягу слідчих (розшукових) та процесуальних дій без результатів яких не можливо повно, об`єктивно і всебічно дослідити всі обставини кримінального провадження, враховуючи складність даного кримінального провадження, необхідність зібрання значної кількості доказів, умови роботи під час воєнного стану.

При цьому прокурор наголосив, що без отримання результатів вказаних судових експертиз, завершити досудове розслідування та прийняти законне рішення неможливо.

Слідчий суддя враховує, що відповідно до п. 1.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за № 705/3145) строк проведення експертизи встановлюється керівником експертної установи (або заступником керівника чи керівником структурного підрозділу) і не повинен перевищувати 90 календарних днів. У разі значного завантаження експерта (за наявності у нього на виконанні одночасно понад десять експертиз, у тому числі комісійних та комплексних) більший розумний строк установлюється за письмовою домовленістю з органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), після попереднього вивчення експертом наданих матеріалів. Час попереднього вивчення матеріалів не повинен перевищувати п`ятнадцяти робочих днів. У разі відмови органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у погодженні запропонованого розумного строку проведення експертизи матеріали справи повертаються з пропозицією призначити експертизу іншим суб`єктам судово-експертної діяльності, визначеним у статті 7 Закону України «Про судову експертизу». У разі невиконання клопотань експерта щодо надання додаткових матеріалів, несплати вартості експертизи протягом 45 календарних днів з дня направлення клопотання в порядку, передбаченому чинним законодавством, незабезпечення прибуття експерта, безперешкодного доступу до об`єкта дослідження, а також належних умов для його роботи (учинення перешкод з боку сторін, що беруть участь у справі, в обстеженні об`єкта) матеріали справи повертаються органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), із зазначенням мотивованих причин неможливості її проведення. Строк проведення експертизи починається з робочого дня, наступного за днем надходження матеріалів до експертної установи, і закінчується у день складання висновку експерта (повідомлення про неможливість надання висновку). Якщо закінчення встановленого строку проведення експертизи припадає на неробочий день, днем закінчення строку вважається наступний за ним робочий день. У строк проведення експертизи не включається строк виконання клопотань експерта, усунення недоліків, допущених органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).

Отже, враховуючи зазначене, та як вбачається з матеріалів клопотання, з метою забезпечення належного виконання завдань кримінального провадження, у ході досудового розслідування проведено ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій спрямованих на отримання та перевірку зібраних доказів, однак через складність кримінального провадження, завершити досудове розслідування до спливу двохмісячного строку не виявляється за можливе.

Зокрема, на даний час, органом досудового розслідування проводяться процесуальні дії спрямовані на отримання доказів, що мають вагоме значення у справі.

Граничний строк виконання призначених у кримінальному провадженні експертиз, встановлений Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, наразі не збіг.

При цьому, слідчий суддя не може не враховувати наявну в Україні ситуацію щодо введеного з 24.02.2022 та триваючого досьогодні воєнного стану, що не може не впливати на організацію роботи більшості служб та відомств (зокрема, експертної установи), а отже й строки надання ними послуг.

Таким чином, оскільки провести відповідні процесуальні та слідчі дії у встановлений строк не представилося за можливе, у зв`язку з обставинами які не залежать від органу досудового розслідування, а саме термінами виконання експертних досліджень, то, на думку слідчого судді, є обґрунтовані обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки незважаючи на вже проведений обсяг слідчих дій, для повного, всебічного та неупередженого з`ясування всіх обставин вчинення кримінального правопорушення, необхідно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, що потребують додаткового часу.

При цьому стороною захисту не наведено, а слідчим суддею не встановлено обставин, за яких раніше заявлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зменшились.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Враховуючи встановлені обставини, дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , а також те, що раніше застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період доби з 23 год до 05 год наступного дня фактично збігається з встановленою на території мітса Києва комендантською годиною, слідчий суддя вважає, що раніше встановлений запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби в даній ситуації є найбільш доцільним та пропорційним запобіжним заходом, який має запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому слідчим суддею взято до уваги посилання підозрюваного ОСОБА_4 на наявність у нього захворювання на гіпертонію та можливу необхідність негайного звернення до медичного закладу.

Відповідно до ч. 1, 6 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає наявними підстави для продовження щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби (з 23 год до 05 год наступного дня) в межах строку досудового розслідування до 16.11.2022 року (включно).

Окрім того, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, слідчий суддя вважає за доцільне продовжити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків, а саме:

-не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 23 години 00 хвилин до 05 години 00 хвилин без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду залежно від стадії кримінального провадження (за виключенням надання невідкладної медичної допомоги);

-прибувати за кожним викликом слідчого, прокурора, слідчого судді, суду залежно від стадії кримінального провадження;

-не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду залежно від стадії кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 184, 193, 194, 196, 199, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0000169 від 04.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 201 Кримінального кодексу України до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Продовжити строк дії щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати місце свого проживання за адресою: за адресою: АДРЕСА_2 у період доби з 23 год 00 хв до 05 год 00 хв наступного дня, за виключенням надання невідкладної медичної допомоги, в межах строку досудового розслідування, тобто до 16.11.2022 року (включно).

Продовжити строк дії покладених на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених п. 1 ч. 5 ст. 194 КПК України та зобов`язати його:

-не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 23 години 00 хвилин до 05 години 00 хвилин без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду залежно від стадії кримінального провадження (за виключенням надання невідкладної медичної допомоги);

-прибувати за кожним викликом слідчого, прокурора, слідчого судді, суду залежно від стадії кримінального провадження;

-не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду залежно від стадії кримінального провадження.

Визначити термін дії обов`язків, покладених судом на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 16.11.2022 року.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали доручити Органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1