Провадження № 1-кс/686/6248/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 вересня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Хмельницького Хмельницької області, українця, громадянина України, із загальною середньою освітою, не працюючого, не одруженого, на утримані малолітніх дітей та непрацездатних осіб не має, зареєстрованого за місцем проживання у АДРЕСА_1 жителя АДРЕСА_2 , раніше судимого,

у кримінальному провадженні №0001153 від 04.10.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,

встановив:

14.07.2022 року старший слідчий СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду ; незаконного впливу на потерпілого та/або свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.

Підозрюваний і його захисник заперечили проти задоволення клопотання.

Вважають, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту буде достатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки.

ОСОБА_6 стверджує, що від органу досудового розслідування не переховувався і переховуватись не буде.

Причетність до вчинення кримінального правопорушення не заперечує та готовий відшкодувати потерпілому завдану ним шкоду. Але не зміг із ним зв`язатися, тому не відшкодував її.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

04.10.2022 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0001153 зареєстровано дане кримінальне правопорушення правова кваліфікація ч.2 ст.185 КК України.

20.12.2021 р. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 14.01.2022 р. надано дозвіл на затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Протягом дії ухвали про надання дозволу на затримання ОСОБА_7 його місце перебування не було встановлено.

У зв`язку із цим сторона обвинувачення звернулася до слідчого судді з клопотанням про надання дозволу на затримання з метою приводу для забезпечення участі ОСОБА_6 у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 14.07.2022 р. надано дозвіл на затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

31.08.2022р. ОСОБА_6 затримано.

Згідно з матеріалами кримінального провадження, ОСОБА_6 , будучи раніше судимим за злочини проти власності, маючи не зняту та не погашену судимість, на шлях виправлення не став та вчинив новий умисний корисливий злочин.

04 жовтня 2021 року, близько 02 год. 00 хв., ОСОБА_6 , перебуваючи в приміщенні будинку АДРЕСА_3 , який перебуває в користуванні потерпілого ОСОБА_8 , прийняв рішення про вчинення крадіжки з метою власного збагачення.

Тоді ж, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна ОСОБА_6 , будучи впевненим у тому, що за його діями ніхто не спостерігає, з корисливих мотивів, умисно, таємно, повторно, шляхом вільного доступу, зайшов у кімнату в якій спав потерпілий ОСОБА_8 , де виявив під`єднаний до блоку живлення належний потерпілому мобільний телефон марки Samsung моделі Galaxy SM- A500H, золотистого кольору IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , вартістю 1400 грн., 33 коп., в комплекті із сім-картою оператора мобільного зв`язку «Київстар» з № НОМЕР_3 , яка не становить для потерпілого майнової шкоди та на рахунку якої грошових коштів не було, перфоратор марки «Енергомаш» моделі ПЕ-2542В чорно-червоного кольору, вартістю 2626 грн., 75 коп., набір інструментів марки Сталь моделі 1/4"& 1/2" 108 од. вартістю 1300 грн., 80 коп., а також у іншій кімнаті зварювальний апарат марки PRO CRAFT моделі «SPH-310P» зеленого кольору вартістю 5733 грн., 00 коп., бензодвигун марки Honda моделі GX-220 7.5 л.с. вартістю 3689 грн., 10 коп., бензокосу марки «Craft-tec» моделі GS-770 зеленого кольору вартістю, загальною сумою 1821 грн., 87 коп., всього разом загальною вартістю 16571 грн. 85 коп., які належать ОСОБА_8 , після чого помістив мобільний телефон у кишеню штанів, а інше майно взяв у руки, та утримуючи вищевказане майно в руках покинув місце вчинення злочину, і таким чином таємно його викрав, розпорядившись ним в подальшому на власний розсуд. Вказаними умисними, протиправними діями ОСОБА_6 , спричинив потерпілому ОСОБА_8 майнову шкоду на суму 16571 грн. 85 коп.

Такі дії підозрюваного органом досудового розслідування кваліфіковані як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно,передбачене ч. 2 ст. 185 КК України.

Згідно із ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого , міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження №0001153 з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 , у вчиненні вище вказаного кримінального правопорушення підтверджується наступними матеріалами кримінального провадження:

- Протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 04.10.2021 року;

- Протоколом огляду місця події від 04.10.2021 року;

- Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від

05.10.2021 року;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 13.11.2021 року;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 23.11.2021 року;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 11.11.2021 року;

- Протоколом впізнання за фотознімками від 11.11.2021 року;

- Протоколом огляду предмета від 05.10.2021;

Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.

Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і в такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на подальше формулювання обвинувачення.

Сформульована підозра встановлює межі, у яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту.

З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК.

Частиною 1 статті 278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Вручення процесуального документа (повідомлення про підозру), а також повідомлення і роз`яснення (за необхідності) прав підозрюваному є кінцевим етапом, яким завершується процедура здійснення повідомлення про підозру.

Кримінальним процесуальним кодексом України не визначено поняття «обґрунтованої підозри», тому Суд, в силу вимог ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», керується практикою Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права. Так, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, обґрунтована підозра є нижчим стандартом доведення, ніж переконання поза розумним сумнівом, та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. Однак таке переконання суду має бути засновано на об`єктивних фактах. Європейський Суд визначає, що «розумна підозра передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин. Те, що позначено словом "обґрунтована", залежатиме від усіх обставин» (справа «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства», 30 August 1990, § 32).

Разом із тим, перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років.

Слідчий суддя зазначає,що ОСОБА_6 має попередні судимості та відносно нього на розгляді у Хмельницькому міськрайонному суді перебуває обвинувальний акт про його обвинувачення у кримінальних правопорушеннях, передбачених ч.2,3 ст.289 КК України, ч.2 ст.185 КК України, ч.3 ст.357 КК України, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі та з урахуванням факту переховування підозрюваного від органу досудового розслідування у межах цього кримінального провадження, ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є високим.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом.

А тому можливість ОСОБА_7 схиляння потерпілого, з яким він знайомий, до зміни показань чи до відмови їх давати суду, існує.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_6 не зважаючи на наявність факту притягнення до кримінальної відповідальності, у тому числі за вчинення кримінального правопорушення проти власності, обґрунтовано підозрюється у вчиненні крадіжки.

Спосіб вчинення кримінального правопорушення, його характер, корисливий мотив вказують на те, що отримання засобів для існування підозрюваний може здійснити у протиправний спосіб.

А тому ризик вчинення іншого кримінального правопорушення слідчий суддя вважає підтвердженим.

Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховування від органу досудового розслідування, вчинення іншого кримінального правопорушення та впливу на потерпілого, а тому з метою їх нівелювання, застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим, соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання, а також те, що він неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний неодружений, не має підтвердженого офіційного та/або неофіційного місця роботи та джерел доходу, здобутого у правомірний спосіб, не має на утриманні осіб, має місце проживання в м. Хмельницькому, де проживають його батьки, раніше судимий.

За приписами п.5 ч.2 ст.183 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Розглядаючи можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до ОСОБА_6 , слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, визнає свою причетність до його вчинення, стверджує, що готовий відшкодувати потерпілому шкоду.

Разом із цим, слідчий суддя зазначає, що із часу виявлення ознак кримінального правопорушення та існування кримінального провадження ( жовтень 2021 року ) ОСОБА_6 не вчинив дій із відшкодування шкоди, на можливість чого він звертає увагу та просить врахувати при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу.

Крім цього, будучи обізнаним про вчинення кримінального правопорушення та про розгляд відносно нього обвинувального акту, у іншому кримінальному провадженні ОСОБА_7 змінив номер телефону, не повідомив свої контактні дані суду та органу досудового розслідування та не з`являвся за місцем свого проживання.

З огляду на наведене,слідчий суддя відхиляє аргументи ОСОБА_6 про те, що він з 2021 року вільно, не ховаючись працював охоронцем на водоймах Хмельниччини та не ухилявся від слідства та суду.

Твердження підозрюваного про те, що його документи перевіряли дільничні офіцери поліції не свідчить про те, що він не переховувався та його не розшукували.

А тому сукупність зазначених обставин дає підстави для висновку про те, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 , слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 2481 грн.) 49620 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

При цьому слідчий суддя враховує те, що підозрюваний не працює, проте стверджує, що мав дохід від роботи без оформлення трудових відносин та підозрюється у здійсненні кримінально караної діяльності, пов`язаної викраденням чужого майна.

А тому саме такий розмір застави не буде непомірним і достатньою мірою гарантуватиме дотримання ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування та з урахуванням проведеного обсягу слідчих дій у кримінальному провадженні, рахуючи його з моменту його затримання 31.08.2022.

За таких обставин, слідчий суддя не визначає строк тримання під вартою ОСОБА_6 у межах максимального можливого строку, визначеного КПК України.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк по 10 жовтня 2022 року.

Визначити заставу в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49620 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою, і в разі внесення якої, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- не відлучатися із м. Хмельницького без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання відповідному органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України (у разі наявності).

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.

Ухвала діє по 10 жовтня 2022 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя