Справа № 212/1965/22
У Х В А Л А

15 квітня 2022 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність, дії та рішення, зобов`язання припинити дію прокурора КРИВОРІЗЬКОЇ ПІВНІЧНОЇ ОКРУЖНОЇ ПРОКУРАТУРИ ОСОБА_3 ,-

ВСТАНОВИВ:
До Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області 13 квітня 2022 року надійшла скарга ОСОБА_2 набездіяльність, дії та рішення, зобов`язання припинити дію прокурора КРИВОРІЗЬКОЇ ПІВНІЧНОЇ ОКРУЖНОЇ ПРОКУРАТУРИ ОСОБА_3 , в якій заявник просив:

- скасувати рішення (п.1 ч.2 ст.307 КК України) прокурора Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_3 ( ОСОБА_3 ) про внесення запису до ЄРДР від 12.04.2022р. о 10:13год. з правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 364 КК України (зловживання владою та посадовими обов`язками), дата надходження заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення - 12.04.2022р., з коротким викладом обставин, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення: «... 12.04.2022р. до Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області надійшла ухвала Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу від 06.04.2022 про зобов`язання внесення відомостей в ЄРДР за заявою ОСОБА_2 щодо вчинення неправомірних дій посадовими особами комунального підприємства "Криворізького протитуберкульозного диспансеру" Дніпропетровської обласної ради"...»;

- зобов`язати прокурора Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_3 припинити дію (п.2 ч.2 ст.307 КК України), що полягає у досудовому розслідуванні (Номер кримінального провадження: 0000021) з правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 364 КК України (зловживання владою та посадовими обов`язками);

- зобов`язати прокурора Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_3 вчинити певну дію (п. 3 ч.2 ст.307 КК України), що полягає у внесенні до ЄРДР, відповідно до вимог ст.214 КПК України та ПОЛОЖЕННЯ про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, інформацію, що викладена в заяві про кримінальне правопорушення №7(4-214)-В/02.04.2022р., з відповідною правовою кваліфікацією.

Суд дослідивши матеріали скарги, приходить до наступного висновку.
З матеріалів скарги встановлено, що 02 квітня 2022 року ОСОБА_2 звернувся до КРИВОРІЗЬКОЇ ПІВНІЧНОЇ ОКРУЖНОЇ ПРОКУРАТУРИ із заявою про кримінальне правопорушення.
Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу від 06 квітня 2022 року скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність прокурора, керівника КРИВОРІЗЬКОЇ ПІВНІЧНОЇ ОКРУЖНОЇ ПРОКУРАТУРИ ОСОБА_4 , що полягає у невиконанні процесуальних обов`язків (неприйнятті процесуальних рішень) передбачених ч. 2 ст. 36, ст. 214 КПК України задоволено частково. Зобов`язано уповноважену особу Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області, відповідно до ст. 214 КПК України, внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_5 про кримінальне правопорушення № 7 (4-214)-В від 02.04.2022 року. В іншій частині скарги відмовлено.

На виконання вищевказаної ухвали 12 квітня 2022 року окружною прокуратурою внесено відомості в ЄРДР під № 0000021 за частиною першою статті 364 КК України.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР регламентований статтею 214 КПК та Положенням про ЄРДР, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 року).
Відповідно до пунктів 4, 5 частини 5 статті 214 КПК до ЄРДР вносяться короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, а також попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. З цими вимогами узгоджуються приписи Положення про ЄРДР, з огляду на які до реєстру вносяться відомості про, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
Перш за все слід зважати на завдання, які вирішуються веденням ЄРДР. Реєстр утворений та ведеться відповідно до вимог КПК з метою забезпечення: реєстрації кримінальних правопорушень (проваджень) та обліку прийнятих під час досудового розслідування рішень, осіб, які їх учинили, та результатів судового провадження; оперативного контролю за додержанням законів під час проведення досудового розслідування; аналізу стану та структури кримінальних правопорушень, вчинених у державі; інформаційно-аналітичного забезпечення правоохоронних органів (пункт 3 розділу 1 Положення про ЄРДР).
Зміст пункту 7 розділу 4 Положення про ЄРДР передбачає здійснення перевірки наявності вже розпочатих досудових розслідувань за певним фактом саме по фактичним даним (дата вчинення кримінального правопорушення; територію вчинення правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; найменування юридичної особи; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові та дату народження особи, якій повідомлено про підозру), а не по правовій кваліфікації. Метою цього є недопущення ситуацій неодноразового внесення одних і тих же самих відомостей до ЄРДР під різними номерами.
Повторне внесення відомостей до ЄРДР за одними й тими ж обставинами незалежно від джерел надходження такої інформації не передбачається й оскільки відповідні заяви та повідомлення на підставі пункту 10 Глави 2 Розділу 2 та пункту 4 Розділу 5 Положення про ЄРДР реєструються як дублікат та окремо кримінальне провадження не обліковується, а отже і не розслідується.
Пункт 5 частини 5 статті 214 КПК містить поняття «попередня правова кваліфікація». Це свідчить про те, що правова кваліфікація не є статичною, це динамічний процес, який у цьому аспекті розпочинається з правової кваліфікації, яка є саме попередньою і яка, зокрема, у ході ефективного досудового розслідування може зазнавати змін з урахуванням розширення можливостей для сторони обвинувачення встановити дійсні обставини відповідної події. Так, на початку досудового розслідування наявний лише обмежений обсяг відомостей про події. У ході досудового розслідування кількість, обсяг та якість виявлених відомостей збільшуються, і на момент завершення досудового розслідування справи відповідний суб`єкт кваліфікації повинен володіти всіма суттєвими, необхідними й достатніми даними про скоєне діяння.
Точність правової кваліфікації кримінального правопорушення має суттєве значення для кримінального провадження, зокрема, для цілей визначення належної його підслідності, підсудності, визначення правового режиму здійснення негласних слідчих (розшукових) дій в конкретному кримінальному провадженні, застосування запобіжних заходів тощо.
Уточнення або зміна правової кваліфікації кримінального правопорушення, що є юридичною оцінкою вчиненого, наряду з можливими змінами фактичної сторони розслідуваного кримінального правопорушення, відбувається й через зміну раніше повідомленої підозри. При цьому стаття 277 КПК не передбачає вимогу наводити у повідомленні про підозру (зміну раніше повідомленої підозри) обґрунтування прийняття такого процесуального рішення. При цьому КПК не містить умов для прийняття прокурором, слідчим такого рішення або ж умов щодо обсягу дій, які вони мають вчинити для того, щоб прийняти таке рішення (постанова ККС ВС у справі № 578/789/19 від 21.04.2021).
Щодо функції обвинувачення та спрямування досудового розслідування шляхом визначення правової кваліфікації кримінального правопорушення.
Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням та здійснення функції обвинувачення покладено на прокурора (статті 36 КПК), зокрема, прокурор уповноважений скасовувати незаконні та необґрунтовані постанови слідчих (пункт 7 частини 2 статті 36 КПК).
Слідчий суддя суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (пункт 18 частини 1 статті 3 КПК).
Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК). Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі Конвенція) та практику ЄСПЛ як джерело права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»).
Кожен має право на справедливий розгляд його справи, зокрема, безстороннім судом (пункт 1 статті 6 Конвенції). В ухвалі ЄСПЛ щодо прийнятності заяви № 32671/02 у справі Скорик проти України зазначено, що право на суд, одним із аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги. Безумовно, право доступу до судів не є абсолютним, але може бути обмежене; це дозволено в тому розумінні, що право доступу «за своєю суттю вимагає регулювання державою, регулювання якої може змінюватися за часом та місцем відповідно до потреб та ресурсів громади та окремих людей». Тим не менш, застосовані обмеження не повинні обмежувати чи зменшувати доступ до особи таким чином або настільки, що порушується сама суть права (рішення у справі Ashingdane v. the United Kingdom від 28.05.1985, заява № 8225/78, § 57).
Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій. Під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (частини 1, 3, 5 статті 22 КПК). Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК (частини 1, 3 статті 26 КПК).
Той факт, що кримінальне провадження № 0000021 не є закритим в порядку статті 284 КПК, свідчить про можливість (й обов`язок сторони обвинувачення) подальшого збирання доказів у цьому провадженні, що, у свою чергу, не виключає можливості подальшого уточнення правової кваліфікації кримінального правопорушення.
На процес збирання доказів можуть впливати й інші учасники кримінального провадження, зокрема, заявник та потерпілий, їх представники, шляхом подання на підтвердження своєї заяви речей і документів (пункт 2 частини 2 статті 60 КПК), подання доказів слідчому, прокурору, слідчому судді, суду, заявлення клопотань, надання пояснень тощо (частина 1 статті 56 КПК).
У той же час ні заявник, ні потерпілий, ні слідчий суддя не уповноважені спрямовувати хід досудового розслідування, зокрема, шляхом нав`язування слідчому та прокурору саме тієї кваліфікації кримінального правопорушення, яка є бажаною для них, чи яку вони вважають правильною.
Показовим у цьому світлі є такі норми права: (1) заявник та потерпілий, їх представники відповідно до пункту 10 частини 1 статті 303 КПК позбавлені права оскаржувати слідчому судді повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру, зокрема, з мотивів незгоди із правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, та позбавлені можливості впливати на зміст обвинувального акту в частині кваліфікації кримінального правопорушення (стаття 291 КПК) інакше, ніж шляхом висловлення своєї позиції слідчому чи прокурору в рамках відповідних звернень, клопотань тощо; (2) можливість здійснення потерпілим функції обвинувачення передбачена КПК лише на етапі судового розгляду обвинувального акту (стаття 340 КПК), тобто після затвердження прокурором обвинувального акту та спрямування його до суду.
Таким чином, здійснення судового контролю з боку слідчого судді за рішеннями про визначення правової кваліфікації на етапі досудового розслідування до повідомлення особи про підозру КПК не передбачено. Тим більше відсутні повноваження про скасування рішення прокурора про внесення запису до ЄРДР, зобов`язання припинити дію, що полягає у досудовому розслідуванні та зобов`язання визначити конкретну кваліфікацію.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303, 304 КПК України, слідчий суддя -
П О С Т А Н О В И В:
Відмовити у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність, дії та рішення, зобов`язання припинити дію прокурора КРИВОРІЗЬКОЇ ПІВНІЧНОЇ ОКРУЖНОЇ ПРОКУРАТУРИ ОСОБА_3 .
Копію ухвали про відмову у відкритті провадження невідкладно надіслати скаржнику.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.
Повний текст ухвали складено 15 квітня 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1