Справа № 697/625/22
Провадження № 1-кп/697/98/2022
В И Р О К

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2022 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря с/з ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника цивільного позивача ОСОБА_4

обвинуваченого - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000040 від 15.04.2022 за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Канів, Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , неодруженого, з повною середньою спеціальною освітою, тимчасово непрацюючого, інвалідностей не має, в силу ст. 89 КК України раніше не судимий,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 в період часу з 12.04.2022 по 15.04.2022, перебуваючи на Кременчуцькому водосховищі р. Дніпро, в адміністративних межах с. Пекарі, Черкаського району, Черкаської області, переслідуючи ціль незаконного вилову риби, в порушення вимог п. 3.15, 4.14.3 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19, умисно займався рибним добувним промислом із застосуванням забороненого знаряддя лову, а саме трьох сіток: сітка №1 довжиною 30м, розмір вічка 40х40 мм; сітка №2 довжиною 30 м, розмір вічка 50х50 мм; сітка №3 довжиною 55 м, розміром вічка 80х80 мм, які відповідно до акту дослідження знарядь лову від 05.05.2022 відносяться до заборонених знарядь лову, в результаті чого ним незаконно добуто рибу наступного виду: «Окунь» - 3 шт. вартістю 3162 грн. за один екземпляр, «Лящ» - 1 шт. вартістю 1649 грн. за один екземпляр, «Карась» - 2 шт. вартістю 1581 грн. за один екземпляр, «Плітка» - 5 шт. вартістю 1564 грн. за один екземпляр. Своїми незаконними діями ОСОБА_5 згідно з висновку інженерно-екологічної експертизи № 635/666-667/22-23 від 02.05.2022, заподіяв істотну шкоду рибному господарству України на загальну суму 22117 грн.

Тим самим, ОСОБА_5 вчинив кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 249 КК України, а саме: незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

Будучи допитаним під час судового розгляду, обвинувачений ОСОБА_5 свою вину у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, визнав повністю, факт і обставини вчинення кримінального проступку підтвердив, розкаявся у вчиненому та просив суд суворо його не карати.

За згодою учасників судового провадження, згідно з ч. 3 ст. 349 КПК України, суд визнав недоцільним дослідження доказів, зібраних в ході досудового розслідування, стосовно фактичних обставин справи, які ніким не оспорюються, крім матеріалів, що характеризують особу обвинуваченого. При цьому судом з`ясовано, що він правильно розуміє зміст цих обставин, суд переконався у добровільності його позиції, а також роз`яснив, що у такому випадку він буде позбавлений права оскаржити ці обставини в апеляційному порядку.

З урахуванням викладеного, суд приходить висновку, що винуватість ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому правопорушення доведена повністю, і його умисні дії, які виразились у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду, кваліфікує за ч. 1 ст. 249 КК України.

Призначаючи покарання обвинуваченому, суд враховує характер та ступінь суспільної небезпеки вчиненого, особу обвинуваченого, тяжкість скоєного злочину.

Відповідно до ст. 12 КК України, зазначене кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 249 КК України відноситься до кримінальних проступків.

Обвинувачений вину визнав повністю, позитивно характеризується за місцем проживання, на обліку у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуває, раніше не судимий.

Обставинами, що пом`якшують покарання ОСОБА_5 передбачені ст. 66 КК України, є щире каяття та добровільне відшкодування завданої шкоди рибному господарству України в сумі 1000,00 грн.

Обставин, що обтяжують покарання ОСОБА_5 , передбачених ст. 67 КК України, не встановлено.

Призначаючи обвинуваченому ОСОБА_5 , покарання, суд враховує, що покарання, як захід державного реагування на осіб, котрі вчинили кримінальне правопорушення є головною і найбільш поширеною формою реалізації кримінальної відповідальності, роль і значення якого багато в чому залежать від обґрунтованості його призначення і реалізації. Застосування покарання є одним із завершальних етапів кримінальної відповідальності, на якому суд вирішує питання, визначені ч. 1 ст. 368 КПК України, та яке виступає правовим критерієм, показником негативної оцінки як самого правопорушення, так і особи, котра його вчинила. Покарання завжди має особистий, індивідуалізований характер, а його призначення і виконання можливе тільки щодо особи, визнаної винною у вчиненні кримінального правопорушення. При цьому призначення необхідного і достатнього покарання певною мірою забезпечує відчуття справедливості як у потерпілого, так і суспільства.

Згідно з приписами ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з дотриманням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

За змістом статей 50, 65 КК України, особі, яка скоїла кримінальне правопорушення, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для виправлення та попередження скоєння нових кримінальних правопорушень. Це покарання має відповідати принципам законності, обґрунтованості, справедливості, співмірності та індивідуалізації, що є системою найбільш істотних правил і критеріїв, які визначають порядок та межі діяльності суду під час обрання покарання. Суд повинен ураховувати ступінь тяжкості кримінального правопорушення, конкретні обставини його скоєння, форму вини, наслідки цього діяння, дані про особу, обставини, що впливають на покарання, ставлення особи до своїх дій, інші особливості справи, які мають значення для забезпечення відповідності покарання характеру та тяжкості кримінального правопорушення.

Покарання завжди призначається як відповідний захід примусу держави за вчинене кримінальне правопорушення, виконує виправну функцію і водночас запобігає вчиненню нових кримінальних правопорушень як самим засудженим, так і іншими особами.

Зокрема, індивідуалізація покарання ґрунтується на прогностичній діяльності суду. Оптимальним орієнтиром такої діяльності є визначення покарання в тому обсязі, який був би достатнім для досягнення найближчої мети покарання - виправлення засудженого.

Оскільки обвинувачений не працює, суд вважає, що призначення покарання у вигляді штрафу є недоцільним.

З урахуванням даних про особу обвинуваченого, обставин вчиненого кримінального проступку, суд, реалізуючи принцип законності, справедливості та індивідуалізації покарання, вважає що покарання обвинуваченому ОСОБА_5 слід призначити в межах санкції ч. 1 ст. 249 КК України у виді обмеження волі, однак, з урахуванням всіх обставин справи, суд дійшов висновку, що його перевиховання та виправлення можливе без ізоляції від суспільства, та вважає за доцільне призначити покарання із застосуванням ст. 75 КК України, з покладенням на нього обов`язків, передбачених п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 76 КК України.

Суд вважає, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 65 КК України, дане покарання буде достатнім та необхідним для виправлення обвинуваченого ОСОБА_5 та попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень.

Разом з обвинувальним актом до суду надійшов цивільний позов прокурора Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Канівської міської ради про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням у розмірі 21 117,00 грн.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 КПК України, цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування, а збитками є витрати, які особа зробила для відновлення свого порушеного права.

В силу вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

В ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_5 своїми незаконними діями, а саме незаконним рибним добувним промислом, завдав істотну шкоду водним біоресурсам України на загальну суму 22 117 грн. 00 коп., проте добровільно відшкодував шкоду в розмірі 1000,00 грн., а тому сума шкоди в розмірі 21 117,00 грн., яка заявлена в цивільному позові, підлягає стягненню з останнього.

Відповідно до ст.ст. 122, 124 КПК України, з обвинуваченого підлягають стягненню на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта для проведення експертизи, які складають 1510,16 грн., що підтверджується матеріалами кримінального провадження.

Питання про речові докази підлягає вирішенню в порядку ст. 100 КПК України.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 19.04.2022 на речові докази слід скасувати.

Запобіжний захід до обвинуваченого по даному кримінальному провадженню не застосовувався.

Керуючись ст.ст. 349, 369-371, 373-374 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Визнати ОСОБА_5 винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, і призначити йому покарання у виді 1 (одного) року обмеження волі.

На підставі ст. 75 КК України звільнити ОСОБА_5 від відбування покарання з випробуванням, встановивши йому іспитовий строк терміном на 1 (один) рік.

На підставі п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 76 КК України покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання;

- періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації.

Цивільний позов прокурора Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Канівської міської ради Черкаської області про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 на користь держави Україна в особі Канівської міської ради Черкаської області завдані незаконним рибним добувним промислом збитки в сумі 21 117 грн. 00 коп., перерахувавши їх за реквізитами: UA0023717, отримувач Канів УК/отг м. Канів/ код доходу 24062100, банк отримувач Казначейство України (ЕАП), код отримувача 38048557.

Стягнути з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь держави процесуальні витрати на залучення експерта в зв`язку з проведенням судової інженерно-екологічної експертизи №635/666-667/22-23 від 02.05.2022 в розмірі 1 510 грн. 16 коп.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 19.04.2022.

Речові докази:

- три сітки, а саме: сітка №1 довжиною 30 м, розмір вічка 40х40 мм; сітка №2 довжиною 30 м, розмір вічка 50х50 мм; сітка №3 довжиною 55 м, розміром вічка 80х80 мм знищити;

- гумовий човен марки «Bark», два алюмінієві весла, які передані до кімнати зберігання речових доказів відділу поліції №1 Черкаського районного управління поліції ГУ НП в Черкаській області конфіскувати в дохід держави;

- свіжовиловлену рибу виду «Окунь» - 3 шт., «Лящ» - 1 шт., «Карась» - 2 шт., «Плітка» - 5 шт., яку передано ФОП « ОСОБА_6 » для її подальшої реалізації конфіскувати в дохід держави.

Вирок може бути оскаржений з підстав, передбачених ст. 394 КПК України до Черкаського апеляційного суду через Канівський міськрайонний суд Черкаської області шляхом подачі апеляції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку.

Копія вироку суду негайно вручити прокурору та обвинуваченому.

Головуючий ОСОБА_1