ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3911/22
провадження № 1-кс/753/692/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" квітня 2022 р.слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0001064, внесеного до ЄРДР від 14.04.2022 року, про обрання міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, освіта вища, одруженого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України -
ВСТАНОВИВ:

15.04.2022 слідчий СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням погодженим з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосовування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний час доби відносно ОСОБА_5 , якому оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий зазначив, а прокурор в судовому засіданні підтримав, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні незаконного придбання та зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, підтверджується протоколами затримання підозрюваного та обшуку його автомобіля, висновком балістичної експертизи, протоколами допитів свідків, присутніх при проведенні обшуку та іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Також мають місце ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, може вичинити інше кримінальне правопорушення; переховуватися від органів досудового розслідування або суду, зважаючи на тяжкість покарання; незаконно впливати на свідків з метою зміни ними показів на свою користь.

Підозрюваний та захисник останнього просили відмовити у задоволенні клопотання слідчого, посилаючись на відсутність достатніх для застосування запропонованого запобіжного заходу підстав, з огляду на позитивні дані щодо особи ОСОБА_5 , зокрема, наявність постійного місця проживання на території міста Києва, знаходження на його утриманні неповнолітньої дитини, участь в минулому у бойових діях з метою захисту України.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає останнє таким, що не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних під час кримінального провадження матеріалами, серед яких протоколи затримання підозрюваного та обшуку належного йому автомобіля, допитів свідків, присутніх при проведенні обшуку, висновок експерта щодо належності вилучених у підозрюваного предметів до бойових припасів.

Обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (IlgarMammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).

Оцінюючи докази підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що остання є обґрунтованою.

При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58). Ризик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання (Sulaoja проти Естонії, § 64).

Що стосується оцінки обставин, які дають підстави вважати, що має місце ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, то тяжкість обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою, з метою запобігання спробі вчинення інших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться (ibid., § 40).

Відсутність роботи або сім`ї не дає підстав вважати, що особа схильна до повторного вчинення злочинів (Sulaoja проти Естонії, § 64).

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення згідно положень ст. 12 КК України, при цьому раніше не судимий, постійно, починаючи з 2019 року, проживає за місцем реєстрації, має на утриманні неповнолітню дитину та приймав участь у бойових діях з метою захисту України, про що повідомив у суді зі слів, які не було спростовано прокурором. Обставини вилучення у ОСОБА_5 бойових припасів останнім не оспорюються.

Зважаючи на вказані обставини, слідчий суддя вважає, що ризики передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України мають місце, проте їх ступень не є надзвичайно високим, і застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту у даному випадку не є виправданим.

Що стосується ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, то наявність останнього у клопотанні, а також у судовому засіданні прокурором не обґрунтована, а отже слідчий суддя вважає, що зазначений ризик не має місця.

Слідчий суддя приймає до уваги, що недієвість такого запобіжного заходу, як особисте зобов`язання, прокурором в судовому засіданні не доведена, оскільки доводи сторони захисту в судовому засіданні не спростовано.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що застосування такого запобіжного заходу, як особисте зобов`язання на даний час є найбільш доцільним забезпеченням кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 179, 184, 194, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання залишити без задоволення.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- з`являтися за першою вимогою до слідчого, прокурора чи суду.
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання;
- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора та суду;
Повідомити підозрюваного письмово під розпис про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Контроль за виконанням запобіжного заходу на період досудового розслідування покласти на слідчого.
Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1