Справа № 362/1659/22
Провадження № 1-кс/362/295/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2022 року слідчий суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна-

в с т а н о в и в:

До Васильківського міськрайоного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_2 про скасування арешту майна, а саме автомобіля марки «Opel astra», 1992 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 , обгрунтовуючи свої вимоги тим, що 21.09.2021 року за адресою: Київська область, Обухівський р-н., автодорога Васильків-В.Бугаївка, було зупинено автомобіль марки «Opel astra», 1992 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова « НОМЕР_2 », синього кольору, яким керував її син ОСОБА_3 , під час перевірки документів та звірки номерів агрегатів транспортного засобу було виявлено сліди кустарного ремонту, затертості номеру кузова автомобіля не збігаються з заявленими у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу.

Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положеннями ч. 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою ст. 7 цього Кодексу.

Як вбачається із поданих слідчому судді матеріалів у кримінальному провадженні ОСОБА_2 не має процесуального статусу підозрюваної або обвинуваченої, при цьому до клопотання не додано належних і допустимих доказів належності останній арештованого майна, тому її процесуальний статус у цьому кримінальному провадженні як володільця або власника майна нічим не підтверджено.

За таких обставин, клопотання подано не уповноваженою особою.

Частиною 3статті 172 КПК Українивизначена можливість повернення слідчим суддею клопотань щодо арешту майна для усунення недоліків, а пунктом 1 частини 2статті 304 КПК Українипередбачено можливість повернення скарги, якщо скаргу подала особа, яка немає права подавати скаргу.

Таким чином, приходжу до висновку, що заявник не довів факт накладення арешту саме на належне їй майно, відсутні докази, що вона є власником або володільцем вказаного майна, тобто відсутні докази того, що ОСОБА_2 є тією особою, яка має права звертатися до слідчого судді з відповідним клопотанням, а тому, враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання ОСОБА_2 підлягає поверненню.

Враховуючи викладене вище, керуючись ст.ст. 303, 304 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_2 - повернути особі, яка її подала.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, передбаченомуКПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1