Справа № 522/6312/22
Провадження № 1-кс/522/3390/22
УХВАЛА
Іменем України
27 травня 2022 року місто Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ ВП №5 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Гірське, Луганської області, громадянина України, українець, не одруженого, з середньою освітою, не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та мешкаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий: 25.06.2021 року Попаснянським р.с. Луганської області за ч.1 ст.309, ст.75 до 1-го року і.с.,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
В провадженні СВ Відділу поліції № 5 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області перебуває кримінальне провадження № 0000373 від 26.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, за наступних обставин.

В ході досудового розслідування встановлено, що 26.05.2022 року ОСОБА_6 , перебував в денний час на будівному майданчику ООО «Гефест Білдінг», який розташований за адресою: місто Одеса, Фонтанська дорога, будинок № 25, де підробляв підсобним робітником.

В цей час, у ОСОБА_6 з корисливих мотивів, виник злочинний намір, спрямований на таємне викрадення чужого майна. Реалізуючи свій злочинний намір, направлений на таємне викрадення чужого майна, 26.05.2022 року приблизно о 12 годині 00 хвилин, більш точного часу не встановлено, ОСОБА_6 перебуваючи на чотирнадцятому поверсі недобудованого будинку, що знаходиться на будівному майданчику ООО «Гефест Білдінг», який розташований за адресою: місто Одеса, Фонтанська дорога, будинок № 25, впевнившись, що за ним ніхто не спостерігає та його злочинні дії залишаться непомітними, умисно, з корисливих мотивів, таємно викрав кабель ВВГ нг3*10, длиною 10 метрів, що належить ООО «Гефест Білдінг».

Таємно викравши майно ООО «Гефест Білдінг», ОСОБА_6 намагався покинути місце скоєння ним злочину, але був затриманий співробітником служби охорони ООО «Гефест Білдінг».

26.05.2022 року о 15 годині 20 хвилин ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення.

26.05.2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України за ознаками: закінчений замах, коли особа виконала всі дії, які вважала необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від її волі, на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в період воєнного стану.

Слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання наступним.
Наявність обґрунтованих підозр у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується комплексом зібраних у кримінальному провадженні доказів, а саме: протоколами допиту свідків, протоколом огляду місця події, оглядом речових доказів та іншими зібраними у провадженні доказами в сукупності.

Об`єм зібраних в ході досудового розслідування доказів є достатнім для підозри ОСОБА_6 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_6 , вчинив кримінальне правопорушення, яке відноситься до тяжкого та за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Слідчий зазначає, що у відповідності з вимогами п. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування встановлена наявність ризику, передбаченого в п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу стосовно ставиться запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування і суду.

Вказаний ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_6 , офіційно не працевлаштований, раніше судимий, а тому розуміючи, що йому може бути призначена реальна міра покарання у виді позбавлення волі, він може мати намір уникнути покарання.

Окрім того, слідчий вказує, що підозрюваний немає міцних соціальних зв`язків на території міста, тому він може покинути територію м. Одеси.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, присутній ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

Кожен з вищезазначених ризиків, знаходить своє підтвердження у зібраних матеріалах, які додані до клопотання та обґрунтовують доводи органів досудового розслідування та прокуратури.

Ступінь доведеності підозри, обвинувачення на цьому етапі провадження не є обставиною, що впливає на обрання запобіжного заходу, оскільки встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.

Наявність же ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити одну чи кілька із наведених дій як другу складову підстави обрання запобіжного заходу означає наявність даних, які свідчать про обґрунтовану ймовірність вчинення ним таких дій.

Під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя повинен враховувати суворість покарання, що загрожує відповідній особі у разі доведення та визнання її винною у вчиненні кримінального правопорушення, а також відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177,178 КПК України, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Інші, менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, передбачених чинним Кримінальним процесуальним кодексом і його належної поведінки.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими.

Захисник заперечувала проти клопотання, та просила застосувати менш суворий захід не пов`язаний із позбавленням волі. Надала документи на підтвердження міцних соціальних зв`язків. Довідку про наявну інвалідність внаслідок травми голови в дитинстві. Свідоцтво про народження сина, який проживає з матір`ю в м. Одесі та довідку про непридатність до військової служби, у зв`язку із отриманими травмами. Наполягала на наявності міцних соціальних зв`язків. Пояснила, що підозрюваний проживає разом із батьками у м. Одесі, надає допомогу батькам та своїй дитині. Також звернула увагу, що підозрюваний співпрацює зі слідством та щири кається у скоєному.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні, підтримав позицію свого захисника та підтвердив, надані нею пояснення по обставинам.

Присутній у залі судового засідання батько підозрюваного ОСОБА_9 підтвердив місце проживання ОСОБА_6 та вищезазначені обставини міцних соціальних зв`язків підозрюваного з батьками та зі своєю дитиною. Також підтвердив, те що підозрюваний працює та намагається допомогти родині, після того, як вони усією родиною виїхали з Луганщини внаслідок початку бойових дій.

Вивчивши надані матеріали кримінального провадження, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, вислухавши думку прокурора, адвоката, приходжу до наступних висновків.
Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_6 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Наявність обґрунтованих підозр у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Згідно із ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).
Слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування докази наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.
На цей час у кримінальному провадженні виконуються необхідні слідчі та процесуальні дії.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.194, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод на державу покладається обов`язок вжити заходи до забезпечення прав людини, яка тримається під вартою.

Відповідно до ст.17 Закону України № 3477-IV від 23.02.2006 року «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини, а також українські суди мають застосовувати при розгляді справ практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

На підставі ч.4 ст.5 Європейської конвенції з прав людини, кожен кого позбавлено свободи внаслідок арешту або тримання під вартою, має право ініціювати провадження, в ході якого суд без зволікання встановлює законність затримання і приймає рішення про звільнення, якщо затримання є незаконним.

В частині 3 ст. 5 Конвенції / правова позиція ЄСПЛ, викладена в п. 60 рішення від 06.11.2008р. у справі "Єлоєв проти України"/ після спливу певного проміжку часу / досудового розслідування, судового розгляду/ навіть обґрунтована підозра у вчинені злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого.

Стаття 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України ратифікована 17 липня 1997 року, проголошує одну з основоположних цінностей демократичного суспільства і по суті беззастережно забороняє позбавлення свободи, крім випадків, передбачених і встановлених законом відповідно до певної процедури.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчим та прокурором у судовому засіданні у повній мірі не доведено, що, підозрюваний ОСОБА_6 може: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Запобіжний захід застосовується та продовжується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Також, ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Доводи сторони захисту про можливість застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, слідчий суддя визнає обґрунтованими, оскільки зазначені запобіжні заходи, з великою вірогідністю, можуть виявитися здатними гарантувати запобігання встановленим ризикам, з огляду на обставини, зазначені вище.

За таких обставин, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, міцні соціальні зв`язки підозрюваного, приходжу до висновку, що запобіжний захід до підозрюваного ОСОБА_6 у вигляді нічного домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 , зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного під час досудового розслідування, тому доцільно обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 376 КПК України,-

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання слідчого СВ Відділу поліції №5 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 відмовити.

Застосувати стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту за місцем фактичного проживання: АДРЕСА_2 у період часу з 20 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин щодоби, на строк до 24 липня 2022 року, після чого, ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію.

Покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

- не залишати житло, розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , у нічний період часу з 20 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин щодоби;

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першим викликом у розумні строки;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками, іншими підозрюваними у цьому кримінальному провадженні з метою уникнення впливу на зазначених осіб з приводу зміни свідчень.

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну,

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду в розумні строки.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що на підставі ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Строк дії ухвали слідчого судді обчислюється з 26 травня 2022 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1