Справа №:755/9153/22
Провадження №: 1-кс/755/1793/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" вересня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді: ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання: ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора: ОСОБА_3 ,
захисника: ОСОБА_4 ,
підозрюваного : ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, офіційно не непрацюючого, не одруженого, з вищою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, в кримінальному проводженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002877 від 20 вересня 2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186, ч. 3 ст. 289 КК України,

в с т а н о в и в :

старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що згідно Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» на території України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Згідно Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» на території України продовжено строк дії воєнного стану в Україні 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи у складі ДФТГ «Сильна Нація», 19.09.2022 року, заступив на службу ГШР №1 здійснюючи автопатрулювання Дніпровського району з метою недопущення порушень комендантської години.

Так, ОСОБА_5 , 20.09.2022 року, патрулюючи житловий масив «Воскресенка» за адресою: м. Київ, вул. Стальського, буд. 30, приблизно о 01 год. 00 хв. помітив ОСОБА_7 , який порушував комендантську годину, після чого зупинив його та почав перевіряти документи.

Під час перевірки ОСОБА_5 , перебуваючи на тому ж самому місці, виявив у потерпілого мобільний телефон марки «Хуавей В5», чорного кольору, імеі 1 НОМЕР_1 , імеі 2 НОМЕР_2 , з абонентським номером НОМЕР_3 , заявленою вартістю 2 000 гривень, після чого в останнього виник злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна з корисливого мотиву, тобто з метою подальшої реалізації вказаного мобільного телефону та отримання в такий спосіб грошових коштів для задоволення власних матеріальних потреб.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, керуючись корисливим мотивом, ОСОБА_5 , вказав ОСОБА_7 надати мобільний телефон, на що потерпілий, будучи впевненим у законності дій ОСОБА_5 віддав йому телефон, вказавши при цьому пароль від нього.

ОСОБА_5 отримавши від ОСОБА_7 мобільний телефон в подальшому сів в машину на якій здійснював патрулювання. Помітивши ці дії ОСОБА_5 , ОСОБА_7 попросив повернути йому його речі, проте ОСОБА_5 , незважаючи на те, що його дії, що спрямовані на заволодіння чужим майном носять відкритий характер, виявлені потерпілим, не припинив своїх дій, ігноруючи вимогу потерпілого повернути мобільний телефон.

У подальшому ОСОБА_5 , перебуваючи в салоні автомобіля викрикнув потерпілому, щоб той «зникнув з місця», висловлюючи погрози в сторону ОСОБА_7 та забравши телефон, поїхав до польової кухні «Б50», що розташована за адресою: м. Київ, вул. Братиславська.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, а саме: у відкритому викраденні сужого майна (грабежі), вчиненому в умовах воєнного стану.

20.09.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 cт. 186 КК України, а саме відкритому викраденні чужого майна (грабежі), вчиненому в умовах воєнного стану.

ОСОБА_5 приймаючі участь у діяльності ДФТГ «Сильна нація», маючи обов`язки зазначені у положенні «Про добровольчі формування територіальних громад», затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2021 р. № 1449, відповідно до ч. 2 вказаного положення, у межах завдань територіальної оборони, визначених Законом, мав провадити таку діяльність, а саме: брати участь у здійсненні заходів щодо тимчасової заборони або обмеження руху транспортних засобів і пішоходів поблизу та в межах зон/районів надзвичайних ситуацій та/або ведення воєнних (бойових) дій разом з Національною поліцією, брати участь у забезпеченні заходів громадської безпеки і порядку в населених пунктах разом з Національною поліцією.
Порушуючи вимоги вказаного положення ОСОБА_5 відкрито викрав чуже майно (грабіж), вчинивши в умовах воєнного стану, під час здійснення діяльності у складі ДФТГ «Сильна нація».

Відповідно до частини 1 статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 статті 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування стороною обвинувачення встановлені ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, які можуть бути порушені під час обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Вказане дає підстави вважати, що ОСОБА_5 після повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, потерпілого, експертів; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Тобто, метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, а також запобігання настання зазначених вище ризиків.
Беручи до уваги те, що на даний час існують ризики, а саме: п. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі будучи обізнаним з санкцією статті яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років позбавлення волі, п. 3 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі буде незаконно впливати на свідків, потерпілого у даному кримінальному провадженні, враховуючи що він знайомий зі свідками, перебував з ними в одному ДФТГ «Сильна нація» та обізнаний про місця проживання останніх з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні, п. 4 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій, п. 5 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі може вчинити інше кримінальне правопорушення в тому числі пов`язані із спричиненням шкоди здоров`ю потерпілого та свідків.
Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 не працевлаштований, офіційних доходів не отримує, власного рухомого та нерухомого майна не має, а вчинення злочинів обрав як основний спосіб для задоволення своїх особистих матеріальних потреб.

Вищевикладене свідчить про неможливість запобіганням наявним ризикам, які передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Крім того, більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, що за ступенем тяжкості відноситься до тяжкого злочину за яке законом передбачене покарання до 10 років позбавлення волі, тому існують ризики, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на свідків, потерпілого, може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 -адвокат ОСОБА_4 , заперечував щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 просив передати на поруки ОСОБА_8 , який звернувся до суду з відповідною заявою.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.
До суду надійшла заява ОСОБА_8 та ОСОБА_9 про бажання взяти підозрюваного на поруки. У своїй заяві останні заявили, що вони бажають взяти підозрюваного ОСОБА_10 на поруку, будуть забезпечувати його явку до суду для участі у процесуальних діях.
В судовому засіданні прокурор поклався на розсуд суду, щодо передання підозрюваного ОСОБА_10 на поруки.
Слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.
За вказаним фактом 20 вересня 2022 року відомості про вчинення злочину внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0002877.
До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.
20 вересня 2022 року о 02 год 30 хв ОСОБА_10 затримано у порядку ст. 208 КПК України.
20 вересня 2022 року ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186, ч. 3 ст. 289 КК України.
Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.
Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_10 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_10 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186, ч. 3 ст. 289 КК України, наявними у справі доказами, зокрема: рапортами працівників поліції, протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 20.09.2022 року, протоколами допиту потерпілого від 20.09.2022 року, протоколами допиту свідків від 20.09.2022 року, протоколом особистого обшуку від 20.09.2022 року, протоколом допиту підозрюваного від 20.09.2022 року, протоколом огляду місця події від 20.09.2022 року, протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 20.09.2022 року, довідками пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 20.09.2022 року, постановами про визнання речових доказів та приєднання до матеріалів кримінального провадження від 20.09.2022 року, протоколом обшуку від 20.09.2022 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, і є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання, що повинно підтвердити або спростувати підозру.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків.
Також при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02, щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).
Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Слідчий суддя критично ставиться до обґрунтувань прокурором ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме можливість незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні та можливості вчинення інших кримінальних правопорушень, оскільки слідчим у клопотанні дані ризики лише формально зазначені та жодним чином не обґрунтовані.
Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186, ч. 3 ст. 289 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування, суду, не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України). Така обставина дає підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений у клопотанні.
Відповідно до положень ст. 180 КПК України, особиста порука полягає у наданні особами, яких суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.
Кількість поручителів визначає суд, який обирає запобіжний захід. Наявність одного поручителя може бути визнано достатньою лише в тому разі, коли ним є особа, яка заслуговує на особливу довіру.
Слідчим суддею, не встановлено підстав для застосування запобіжного заходу підозрюваного ОСОБА_10 у виді передачі на поруки ОСОБА_8 .
За наведених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у певний період доби, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці.
Керуючись, ст.ст. 176-178, 182-184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_8 про взяття підозрюваного ОСОБА_5 на поруки- залишити без задоволення.
В задоволенні клопотання старшого слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 - відмовити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня до 20 листопада 2022 року, за адресою: АДРЕСА_2 .
Зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, та, у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:
1) не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , в період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин без дозволу слідчого, прокурора, або суду, крім випадків необхідності явки для проведення слідчих та процесуальних дій.
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання.
Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти в залі суду негайно.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод її виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: