Справа № 456/3980/19
Провадження № 1-кп/456/92/2022
УХВАЛА
про встановлення факту зловживання процесуальними правами, звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на дії адвоката та відкладення розгляду справи

11 травня 2022 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

з участю обвинуваченого ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Стрий під час розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000358 від 19.04.2019 відносно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, питання про встановлення факту зловживання процесуальними правами, звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на дії адвоката та відкладення розгляду справи,

в с т а н о в и в :
В провадженні Стрийського міськрайонного суду Львівської області з 09.10.2019 перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000358 від 19.04.2019 відносно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.

Розгляд кримінального провадження впродовж трьох років неодноразово було відкладено у зв`язку з неявкою сторін кримінального провадження, що визнано судом зловживанням процесуальними правами, та про що чисельними листами повідомлено як сторін кримінального провадження, так і відповідні уповноважені органи. Понад шість місяців, суд позбавлений можливості завершити розгляд кримінального провадження через неявку в судове засідання обвинуваченого, прокурора та захисників, неприбуттям в судове засідання свідка ОСОБА_4 , про що суд неодноразово повідомляв керівництво прокуратури. 22.02.2022, 25.02.2022, 01.03.2022, 04.03.2022, 10.03.2022, 16.03.2022, 23.03.2022, 25.03.2022, 30.03.2022, 01.04.2022, 06.04.2022, 20.04.2022, 29.04.2022, 04.05.2022, 06.05.2022 судові засідання не відбулися через неявку сторін кримінального провадження.

В судове засідання 11.05.2022 прокурор не з`явився, подав на адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи, в якому повідомив про те, що в судове засідання не прибуде сторона захисту, а відтак, вважає вказані обставини поважною причиною не прибуття в судове засідання.

Обвинувачений ОСОБА_3 в судовому засіданні подав суду довідку №407 від 20.04.2022, яка підтверджує поважність причин неприбуття в судове засідання 20.04.2022, жодного документу, який би підтверджував поважність причин неприбуття в судове засідання 29.04.2022 суду не подав, довідка №42 від 03.05.2022, яка підтверджує причини неприбуття в судове засідання 05.05.2022 визнана судом такою, що викликає сумніви у своїй достовірності, оскільки не містить повних даних. Крім цього, обвинуваченим подано заяви від імені захисників ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про відкладення розгляду справи, через зайнятість в інших судових процесах. Обвинувачений просить розгляд кримінального провадження відкласти.

Свідок ОСОБА_4 , явку якого в судове засідання на підставі ч.3 ст.23 КПК України повинен був забезпечити прокурор, не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Суд заслухавши клопотання обвинуваченого про відкладення розгляду справи, оглянувши матеріали кримінального провадження, вважає, що розгляд справи слід відкласти, встановити факт зловживання процесуальними правами сторонами кримінального провадження та звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на дії адвоката ОСОБА_6 , зважаючи на таке.

Згідно Рекомендацій Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану від 02.03.2022, 14.03.2022, листа Верховного Суду №1/0/2-22 від 03.03.2022 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», Рекомендацій судам першої та апеляційної інстанції на випадок захоплення населеного пункту та/або суду чи безпосередньої загрози його захоплення, затверджених розпорядженням Голови Верховного Суду від 13.03.2022 №6/0/9-22, суди продовжують здійснення судочинства в умовах воєнного стану та продовжують розгляд, зокрема тяжких та особливо тяжких злочинів, у виняткових випадках, пов`язаних з окупацією населеного пункту або іншими поважними обставинами, відкладають розгляд кримінального провадження.

Відповідно до ст. 26 Закону України Про правовий режим воєнного стану правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно прийматимуться рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом. Справи, які не є невідкладними, розглядатимуться лише за наявності письмової згоди на це всіх учасників судового провадження. Не можуть бути відкладеними судові засідання, на яких має розглядатися питання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. З метою забезпечення безпеки учасників судових процесів і відвідувачів судів припиняється проведення особистого прийому громадян керівництвом суду й обмежується допуск у судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань. Якщо суд не припинив здійснювати судочинство, учасники судових процесів мають можливість подати заяву про відкладення розгляду справ у зв`язку з воєнними діями та/або про розгляд справ у режимі відеоконференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних.

17.03.2022 суд звернувся з листом до сторін кримінального провадження та уповноважених законом посадових осіб, в якому повідомив про те, що наступні судові засідання у вказаній справі призначені на 14.00 год. 23.03.2022, 14.00 год. 25.03.2022, 14.00 год. 30.03.2022, 14.00 год. 01.04.2022, 14.00 год. 06.04.2022, 14.00 год. 08.04.2022, та просив уповноважених осіб сприяти завершенню розгляду кримінального провадження, зокрема, керівника Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області при залученні ОСОБА_3 до охорони громадського порядку врахувати дати судового засідання та забезпечити явку обвинуваченого в судові засідання, призначені на вищевказані дати та час. Керівника обласного відділу поліції суд просив взяти під контроль вказане питання. Керівника Львівської обласної прокуратури суд просив взяти до уваги, що по кримінальних провадженнях, які перебувають в провадженні Стрийського міськрайонного суду Львівської області, після введення воєнного стану, продовжують проводитися судові засідання у кримінальних провадженнях, в тому числі за участю прокурорів обласної прокуратури, а відтак, на підставі наведеного просив забезпечити явку прокурора в судові засідання, які призначені на 14.00 год. 23.03.2022, 14.00 год. 25.03.2022, 14.00 год. 30.03.2022, 14.00 год. 01.04.2022, 14.00 год. 06.04.2022, 14.00 год. 08.04.2022, та сприяти завершенню розгляду кримінального провадження. Обвинуваченому ОСОБА_3 суд роз`яснив, що його заява від 21.02.2022 про відкладення розгляду справи через хворобу слугуватиме підставою для проведення відповідної перевірки в медичному закладі, та про його обов`язок прибути в судові засідання, які призначені на 14.00 год. 23.03.2022, 14.00 год. 25.03.2022, 14.00 год. 30.03.2022, 14.00 год. 01.04.2022, 14.00 год. 06.04.2022, 14.00 год. 08.04.2022, Одночасно суд роз`яснив, що за наявності підстав, передбачених КПК України, суд вправі застосувати привід до обвинуваченого та вирішити питання про зміну запобіжного заходу. При цьому суд зауважив, що неодноразова неявка обвинуваченого в судові засіданні протягом тривалого часу, слугувала підставою для відкладення розгляду справи, про що суд чисельними листами повідомляв уповноважені органи. Суд звернув увагу, що захисники ОСОБА_5 , ОСОБА_7 зобов`язані повідомити суд про причини неявки в судові засідання 22.02.2022, 25.02.2022, 01.03.2022, 04.03.2022, 10.03.2022, 16.03.2022 та що наступні судові засідання призначено на 14.00 год. 23.03.2022, 14.00 год. 25.03.2022, 14.00 год. 30.03.2022, 14.00 год. 01.04.2022, 14.00 год. 06.04.2022, 14.00 год. 08.04.2022, При цьому суд роз`яснив, що у випадку, якшо захисники через введений воєнний стан не можуть прибувати до суду, обвинувачений ОСОБА_3 має право обрати іншого захисника або просити суд про призначення захисника в порядку, встановленому законом.

В судовому засіданні 08.04.2022 захисник обвинуваченого ОСОБА_6 заявив клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що він не знайомий з матеріалами кримінального провадження, при цьому на запитання головуючого судді про причини не ознайомлення з такими з моменту укладення договору про правову допомогу, адвокат покликався на зайнятість у інших судових процесах.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 08.04.2022 встановлено умисний характер дій обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_6 , направлений на невиправдане затягування процесу та зловживання своїми процесуальними правами. В задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_6 , про відкладення розгляду справи для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження відмовлено, роз`яснено захиснику ОСОБА_6 , що захист інтересів обвинуваченого впродовж судового розгляду здійснюють професійні захисники ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , які присутні в залі суду. Роз`яснено захиснику ОСОБА_6 , що в подальшому він вправі ознайомитися з матеріалами кримінального провадження після проведення судового засідання.

В судовому засіданні 08.04.2022 захисник обвинуваченого ОСОБА_6 подав суду заяву про відвід головуючого у справі, у зв`язку з чим в судовому засіданні оголошено перерву.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області (головуючий суддя ОСОБА_8 ) від 14 квітня 2022 року в задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_6 про відвід головуючому судді ОСОБА_1 відмовлено.

15 квітня 2022 року матеріали заяви №456/3980/19, провадження №1-кс/456/331/2022 передано для долучення до матеріалів кримінального провадження №456/3980/19, провадження №1-кп/456/92/2022 відносно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.

На підставі наведеного, 15.04.2022 суд повідомив сторони кримінального провадження про наступні дати судових засідань у вказаному кримінальному провадженні: 14.00 год. 20 квітня 2022 року; 11.00 год. 29 квітня 2022 року; 15.00 год. 04 травня 2022 року, 14.00 год. 06 травня 2022 року, 14.00 год. 11 травня 2022 року; 14.00 год. 13 травня 2022 року. Одночасно суд роз`яснив адвокату ОСОБА_6 про його право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження в приміщенні суду за адресою: м. Стрий, вул. Валова,12.

В судове засідання, яке було призначено на 20.04.2022, окрім крім захисника ОСОБА_7 , інші учасники кримінального провадження не прибули, подали клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою обвинуваченого.

В судове засідання, яке було призначено на 29.04.2022, прибули прокурор ОСОБА_9 , свідок ОСОБА_4 , інші учасники кримінального провадження не прибули, подали клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою обвинуваченого.

04.05.2022 сторони в судове засідання не прибули, подали клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою обвинуваченого.

Встановлюючи факт зловживання процесуальними правами сторонами кримінального провадження, суд зауважує таке.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка закріплює право на справедливий суд, передбачено, що кожна людина має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Поняття «розумний строк» оцінюється з урахуванням низки критеріїв, у тому числі - специфіки кримінальної справи, кількості епізодів звинувачення, поведінки сторін тощо, та не може визначатись однаково для кожної справи.

Відповідно до вимог ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Відповідно до вимог ст. 20 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені КПК України.

У відповідності до загальних засад кримінального провадження учасники кримінального провадження та їх представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Зловживання процесуальними правами визначається як дії, що суперечать завданню кримінального провадження.

Так згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що розумність тривалості провадження має бути оцінена в світлі конкретних обставин справи з врахуванням певних критеріїв, серед яких складність справи та поведінка заявника (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції», «Вергельський проти України»).

У розумінні ЄСПЛ сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Оцінюючи поведінку заявника, необхідно брати до уваги, зокрема, і факти невиконання ним процесуальних обов`язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

В ухвалі Верховного Суду у справі №676/7346/15-к від 30.05.2018 вказано про те, що хоча у КПК України не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загально правовим принципом і поширюється на всі галузі права.

В ухвалі Верховного Суду у справі № 202/4467/14-к від 17.09.2019 зазначено: «Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 7 липня 1989 року, вказував на недопустимість зневілювання ключового принципу - верховенства права у випадках, коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом».

Поряд із цим, ККС ВС у постанові від 09.04.2019 у справі № 306/1602/16-к зауважує, що процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання. При цьому в ухвалі від 18.09.2018 у справі № 1-9/11 суд виходить із позиції, що законодавець чітко передбачив правила поведінки сторін у кримінальній справі на подання доказів, участь в їх дослідженні та доведенні їх переконливості, виступ у судових дебатах, оскарження процесуальних рішень суду, тобто учасники судового процесу мають діяти відповідно до загальних положень судового розгляду, а не зловживати своїми правами.

Суд вважає такими, що спрямовані на затягування розгляду кримінального провадження та порушення розумних строків його розгляду процесуальні дії обвинуваченого ОСОБА_3 , який має право на правову допомогу адвоката, однак використовує це право, зловживаючи ним при цьому. Так обвинувачений впродовж трьох років неодноразово не з`являвся в судові засідання без поважних причин, наприкінці з`ясування обставин справи та перевірку їх доказами уклав договір про надання правової допомоги з адвокатом ОСОБА_6 , при тому що захист його інтересів впродовж трьох років здійснювали адвокати ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , не вжив жодних заходів для прибуття захисника до суду та своєчасного ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, натомість 29.04.2022 повідомивши сторони кримінального провадження про те, що хворіє, що зумовило неявку як сторони обвинувачення, так і сторони захисту, в подальшому жодного документу, який би підтвердив поважність причин його неприбуття в судове засідання суду не надав. Аналогічно стверджуючи про те, що він залучений до охорони громадського порядку, обвинувачений жодного документу, який би підтверджував наведений факт суду не подав, натомість чисельну кількість раз не з`явився в судові засідання з цих підстав.

На підставі наведеного, суд встановолює, умисний характер дій обвинуваченого ОСОБА_3 направлений на невиправдане затягування процесу та зловживання своїми процесуальними правами.

Суд вважає такими, що спрямовані на затягування розгляду кримінального провадження та порушення розумних строків його розгляду процесуальні дії захисника ОСОБА_5 , який чисельну кількість раз не з`являвся в судові засідання, в окремих випадках не долучав до матеріалів кримінального провадження документів, які би слугували підставою вважати, що останній не прибув в судові засідання з поважних причин. Так, про судове засідання, яке було призначено на 11.05.2022, захисник ОСОБА_5 був повідомлений ще 08.04.2022, жодного заперечення не подавав, на час відкриття судового засідання жодної заяви не подав, не прибувши при цьому в судове засідання. Обвинувачений ОСОБА_3 подав в судовому засіданні заяву від імені захисника про відкладення розгляду справи, в якій захисник повідомляє про те, що зайнятий в іншому судовому процесі, проте не вказує, та не долучає жодного документу на підтвердження наведеного. Слід вказати, що в подальшому судом буде перевірено інформацію про причини неприбуття в судове засідання захисника ОСОБА_5 та вирішуватиметься питання про звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури з питанням про притягнення захисника до дисциплінарної відповідальності за всі порушення, допущені захисником впродовж розгляду кримінального провадження, на що неодноразово наголошено судом в судових засіданнях та чисельних листах, адресованих захиснику.

На підставі наведеного, суд встановолює умисний характер дій захисника ОСОБА_5 , направлений на невиправдане затягування процесу та зловживання своїми процесуальними правами.

Суд вважає такими, що спрямовані на затягування розгляду кримінального провадження та порушення розумних строків його розгляду процесуальні дії захисника ОСОБА_7 , який чисельну кількість раз не з`являвся в судові засідання, в окремих випадках не долучав до матеріалів кримінального провадження документів, які би слугували підставою вважати, що останній не прибув в судові засідання з поважних причин. Так, про судове засідання, яке було призначено на 11.05.2022, захисник ОСОБА_7 був повідомлений ще 08.04.2022, жодного заперечення не подавав, на час відкриття судового засідання жодної заяви не подав, не прибувши при цьому в судове засідання. Наведене в подальшому може слугувати підставою для звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури з питанням про притягнення захисника до дисциплінарної відповідальності за всі порушення, допущені захисником впродовж розгляду кримінального провадження, на що неодноразово наголошено судом в судових засіданнях та чисельних листах, адресованих захиснику.

На підставі наведеного, суд встановолює, умисний характер дій захисника ОСОБА_7 , направлений на невиправдане затягування процесу та зловживання своїми процесуальними правами.

Суд вважає такими, що спрямовані на затягування розгляду кримінального провадження та порушення розумних строків його розгляду процесуальні дії прокурора ОСОБА_9 , щодо якого 05.05.2022 на адресу суду надійшов лист за вих. №31/1-364вих-22 від 03.05.2022, за підписом начальника управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Львівської обласної прокуратури ОСОБА_10 , в якому повідомлено суд про те, що за результатами службового розслідування, 19.04.2022 комісією з проведення службового розслідування складено висновок про наявність в діях прокурора ОСОБА_9 окремих порушень службових обов`язків при підтриманні публічного обвинувачення у кримінальному провадженні №0000358. Незважаючи на наведене, прокурор ОСОБА_9 в судові засідання не прибуває, не вживає заходів щодо явки в судове засідання свідка ОСОБА_4 , жодним чином не реагує на неповажність причин неприбуття в судові засідання як обвинуваченого, так і захисників, клопотань передбачених КПК України, суду не подає, що позбавляє суд можливості завершити розгляд кримінального провадження.

На підставі наведеного, суд встановолює, умисний характер дій прокурора ОСОБА_9 , направлений на невиправдане затягування процесу та зловживання своїми процесуальними правами.

Суд вважає такими, що спрямовані на затягування розгляду кримінального провадження та порушення розумних строків його розгляду процесуальні дії захисника ОСОБА_6 , та вважає вказані процесуальні порушення підставою ініціювати питання про притягнення захисника ОСОБА_6 до дисциплінарної відповідальності, з огляду на таке.

Так, практикою Європейського суду з прав людини, п. «с» ч. 3 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено «призначення» захисника, який би в інтересах обвинуваченого здійснював юридичну допомогу практично й ефективно, забезпечуючи достатній захист. Оцінити, чи було це юридичне представництво практичним та ефективним, можна лише на основі конкретних обставин справи, розглядаючи процес у цілому (рішення ЄСПЛ «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року, «Імбріоша проти Швейцарії» від 24 листопада 1993 року, «Дауд проти Португалії» від 21 квітня 1998 року, «Куліковський проти Польщі» від 21 грудня 2010 року). Як вважає ЄСПЛ, ведення захисту, по суті, є справою обвинуваченого та його адвоката, тобто це переважно питання взаємовідносин між ними, незалежно від того, чи призначається захисник у межах надання правової допомоги, чи оплачується приватно, а відповідно до згаданої норми Конвенції втручання компетентних державних органів вимагається лише в тих випадках, коли факт незабезпечення адвокатом ефективного представництва є очевидним або будь-яким чином переконливо доведений до їх відома (рішення ЄСПЛ «Санніно проти Італії» від 27 квітня 2006 року, «Кускані проти Сполученого Королівства» від 24 вересня 2004 року).

Європейський суд з прав людини відзначає, що право на суд, одним із аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може підлягати певним обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності апеляції. Тим не менш, застосовані обмеження не повинні впливати на користування правом у такий спосіб і до такої міри, що саму його суть буде порушено. Крім того, обмеження відповідатимуть вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенції), якщо вони переслідують законну мету та існує розумне співвідношення пропорційності між використаними засобами та метою, що переслідується (див. рішення від 3 листопада 2009 року у справі «Давран проти Туреччини» («Davran v. Turkey»), заява №18342/03, § 37; рішення від 15 вересня 2016 року у справі «Йохансен проти Німеччини» («Johansen v. Germany»), заява № 17914/10, § 44 та ін.).

При цьому ЄСПЛ окремо наголошує, що саме національні суди уповноважені тлумачити національні процесуальні правила, такі як строки, покликані забезпечувати правову визначеність; роль Суду зводиться лише до перевірки того, чи є наслідки такого тлумачення сумісними з Конвенцією (див. рішення від 15 вересня 2016 року у справі «Йохансен проти Німеччини» («Johansen v. Germany»), заява № 17914/10, § 45 та ін.)

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 08.04.2022 встановлено умисний характер дій обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_6 , направлений на невиправдане затягування процесу та зловживання своїми процесуальними правами. В задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_6 , про відкладення розгляду справи для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження відмовлено, роз`яснено захиснику ОСОБА_6 , що захист інтересів обвинуваченого впродовж судового розгляду здійснюють професійні захисники ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , які присутні в залі суду. Роз`яснено захиснику ОСОБА_6 , що в подальшому він вправі ознайомитися з матеріалами кримінального провадження після проведення судового засідання.

В судовому засіданні 08.04.2022 захисник обвинуваченого ОСОБА_6 подав суду заяву про відвід головуючого у справі, у зв`язку з чим в судовому засіданні оголошено перерву.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області (головуючий суддя ОСОБА_8 ) від 14 квітня 2022 року в задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_6 про відвід головуючого судді ОСОБА_1 відмовлено.

Починаючи з 08 квітня 2022 року до 11 травня 2022 року захисник ОСОБА_6 жодного разу до Стрийського міськрайонного суду Львівської області для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження не прибув, що свідчить про формальний характер укладення угоди з захисником і розцінено судом, як дії, спрямовані на затягування розгляду кримінального провадження.

Про наведене свідчить зокрема той факт, що в судовому засіданні 08 квітня 2022 року захисник ОСОБА_6 ствердив про те, що не ознайомлений з матеріалами кримінального провадження та заявив клопотання про відкладення розгляду справи, після відмови судом в задоволенні такої заяви, в подальшому подав заздалегідь підготовлену заяву про відвід головуючого судді, в якій виклав обставини справи, які не могли йому бути відомі без ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. Наведене свідчить про єдине, захисник прибув в судове засідання 08 квітня 2022 року з єдиним наміром відкласти судове засідання з будь-яких причин, а отримавши відмову суду, скористався правом, наданим йому законом для подання заяви про відвід, яке суд не заперечує, однак звертає увагу, що заява підготовлена заздалегідь, свідчить про обізнаність адвоката з матеріалами кримінального провадження і така визнана іншим складом суду безпідставною та необгрунтованою.

Крім цього, в судовому засіданні 11 травня 2022 року суд встановлює такими, що свідчать про зловживання процесуальними правами, процесуальні дії захисника ОСОБА_6 , які виразилися в тому, що останній в судове засідання, призначене на вказану дату не прибув, жодної заяви на адресу суду від захисника не надійшло, натомість з заяви захисника ОСОБА_6 , долученої обвинуваченим в судовому засіданні встановлено, що підставою для відкладення розгляду справи останній вказує, призначене на 10.00 год. 11 травня 2022 року судове засідання в Залізничному районному суді м. Львова, що свідчить про відсутність підстав у захисника для неприбуття в судове засідання Стрийського міськрайонного суду Львівської області, яке було призначено на 14.00 год. 11 травня 2022 року, і про яке захисник ОСОБА_6 був повідомлений ще 08 квітня 2022 року.

На підставі наведеного, суд встановолює, умисний характер дій захисника ОСОБА_6 , направлений на невиправдане затягування процесу та зловживання своїми процесуальними правами.

Так, практикою Європейського суду з прав людини, п. «с» ч. 3 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено «призначення» захисника, який би в інтересах обвинуваченого здійснював юридичну допомогу практично й ефективно, забезпечуючи достатній захист.

Захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини суд (частина друга статті 47 КПК України).

Якщо в судове засідання не прибув за повідомленням захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття його до суду. Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність адвоката, який не прибув, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати його до дисциплінарної відповідальності (частина перша статті 324 КПК України).

Перелік поважних причин неприбуття, зокрема, захисника за викликом визначений у статті 138 КПК України. До поважних причин неприбуття належить тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад (пункт п`ятий частини першої статті 138 КПК України).

Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний, крім іншого, дотримуватися правил адвокатської етики (пункт 1 частини першої статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»)

У ході судового розгляду справи адвокат не повинен вчиняти дії, спрямовані на невиправдане затягування судового розгляду справи (стаття 44 Правил адвокатської етики).

Частина друга статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарним проступком адвоката визначає, зокрема порушення правил адвокатської етики, невиконання або неналежне виконання захисником своїх професійних обов`язків.

Відповідно до вимог ст. 12-1 Правил адвокатської етики, адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки. Адвокату заборонено робити завідомо неправдиві заяви стосовно суті доручення, фактичних обставин, що мають до нього відношення, їх правової оцінки, прав і обов`язків адвоката, клієнта, а також обсягу своїх повноважень щодо представництва інтересів клієнта.
Відповідно до вимог ст. 44 Правил адвокатської етики, під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.
Кримінальне провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_3 за ч.3 ст.368 КК України було передано для розгляду вказаному складу суду 09.10.2019. Судом розпочато дослідження письмових доказів, суд допитав, окрім одного всіх свідків, як сторони захисту, так і сторони обвинувачення, однак позбавлений був можливості допитати свідка ОСОБА_4 , який з`явився в судове засідання 08.04.2022, оскільки захисником ОСОБА_6 подано спочатку заяву про відкладення розгляду справи, пізніше заяву про відвід головуючого судді, заздалегідь підготовлену захисником, при цьому останній ствердив, що не знайомий з матеріалами кримінального провадження, виклавши при цьому в заяві обставини, які могли бути відомі останньому лише з матеріалів кримінального провадження.

В судове засідання 11.05.2022 захисник ОСОБА_6 не прибув, покликаючись на зайнятість в іншому судовому процесі, яке було призначено на 10.00 год. ранку, а судове засідання у вказаному кримінальному провадженні було призначено на 14.00 год, про що захисник завчасно, більше аніж за місяць був повідомлений судом.

Крім цього, покликаючись на необхідність ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, захисник впродовж 08.04.2022-11.05.2022 жодного разу з цією метою до суду не прибув, що свідчить про формальний характер здійснення ним захисту інтересів обвинуваченого ОСОБА_3 .

Наведені порушення закону є підставою для суду ініціювати питання про притягнення захисника ОСОБА_6 до дисциплінарної відповідальності.

Суд, з урахуванням позиції ЄСПЛ («Санніно проти Італії», «Кускані проти Сполученого Королівства») вважає, що хоча ведення захисту по суті є справою обвинуваченого та його адвоката, національні суди не повинні пасивно спостерігати за випадками неефективного представництва.
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) відзначає, що право на суд, одним із аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може підлягати певним обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності апеляції. Тим не менш, застосовані обмеження не повинні впливати на користування правом у такий спосіб і до такої міри, що саму його суть буде порушено. Крім того, обмеження відповідатимуть вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенції), якщо вони переслідують законну мету та існує розумне співвідношення пропорційності між використаними засобами та метою, що переслідується (див. рішення від 3 листопада 2009 року у справі «Давран проти Туреччини» («Davran v. Turkey»), заява №18342/03, § 37; рішення від 15 вересня 2016 року у справі «Йохансен проти Німеччини» («Johansen v. Germany»), заява № 17914/10, § 44 та ін.).

За таких обставин, своїми діями адвокат ОСОБА_6 , маючи статус адвоката, право на зайняття адвокатською діяльністю, використовує його у спосіб, який прямо суперечить закону та призводить до невиправданого затягування судового провадження, що у свою чергу порушує право обвинуваченого на розгляд цього провадження у розумні строки, а також право на захист, оскільки така поведінка свідчить також про те, що адвокатом не приділяється належна і необхідна увага захисту прав обвинуваченого, оскільки останній повинен мати право розраховувати на здійснення кримінального провадження з особливою ретельністю і що положення статті 6 Конвенції покликані не допускати в кримінальних справах надто тривалого перебування обвинувачуваної особи в стані невизначеності щодо своєї долі (справи «Нахманович проти Росії» (Nakhmanovich v. Russia, заява № 55669/00, п. 89, від 2 березня 2006 року, та «Іванов проти України» (Ivanov v. Ukraine, заява № 15007/02, п. 71, від 7 грудня 2006 року).

Відповідно до статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є, крім іншого, невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків.

Статтею 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Згідно з ч. 3 ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до вимог п.п. 3.3 п.3 Рішення № 37 Ради адвокатів України «Про встановлення плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) до кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури» від 18 червня 2020 року, суди звільнені від плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) до кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до вимог п.10 Положення «Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність» із доповненнями, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 15 листопада 2019 року № 149, до заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено - заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали, постанови, звернення суддів.

Враховуючи вищевикладене, суд, вважає поведінку адвоката ОСОБА_6 , під час судових засідань у кримінальному провадженні, такою, що свідчить про свідоме зловживання адвокатом процесуальними правами, спрямовану на невиправдане затягування розгляду справи, у зв`язку з чим необхідно звернутися до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області з клопотанням про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності з підстав порушення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність", Правил адвокатської етики.

При вирішенні Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_6 , суд просить врахувати, що кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 становить значний суспільний інтерес, справа викликала суспільний резонанс, а відтак, перед судом стоять завдання не лише забезпечити права обвинуваченого на справедливий судовий розгляд, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

На підставі викладеного, керуючись ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 126, 129 Конституції України, ст.ст.2, 45, 7, 75-81, 330, 369, 372 КПК України, ст.ст. 6,7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Правилами адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним Зїздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017, ст. 28 КПК України, -

у х в а л и в :
Встановити умисний характер дій обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_6 , захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_5 , захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_7 , прокурора Львівської обласної прокуратури ОСОБА_9 , направлені на невиправдане затягування процесу та зловживання своїми процесуальними правами.

Повідомити Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Львівської області про наявність в діях адвоката ОСОБА_6 ознак дисциплінарного проступку у зв`язку з встановленням умисного характеру дій захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_6 , направленого на невиправдане затягування процесу та зловживання своїми процесуальними правами.
Порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_6 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 2309 від 12.10.1994; видане на підставі рішення атестаційної палати Львівської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 11.10.1994 №ІІ).
Повідомити Стрийський міськрайонний суд Львівської області у передбачений законодавством строк про результати розгляду даної ухвали.
Копію ухвали надіслати на адресу кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області для виконання та для відмова Вищій кваліфікаційно дисциплінарній комісії адвокатури, залишивши за собою право на оскарження рішення, прийнятого за наслідками розгляду такої ухвали.
Відкласти розгляд кримінального провадження відносно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України на 14.00 год. 13 травня 2022 року.

Копію ухвали надіслати всім учасникам, які не були присутні при її оголошенні.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, прийняте за результатами розгляду справи.

Головуючий суддя ОСОБА_1