Справа № 950/1629/22
Провадження № 1-кс/950/292/22
ЛЕБЕДИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 вересня 2022 року м. Лебедин

Слідчий суддя Лебединського районного суду Сумської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП № 3 (м. Лебедин) Сумського РУП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Лебединського відділу Сумської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000224, внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань 23.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,

в с т а н о в и в:
Слідчому судді надійшло клопотання слідчого, погоджене прокурором, у якому слідчий просить накласти арешт на вилучене в ході досудового розслідування майно, а саме автомобіль «Форд Транзит» д.н.з. НОМЕР_1 , власником якого відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 є ОСОБА_4 .

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що на підставі ст. 172 КПК України таке клопотання підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, виходячи із наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частина 1 ст. 246 КК України передбачає кримінальну відповідальність за незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду.

У своєму клопотанні слідчий вказує на те, що в серпні 2022 року ОСОБА_5 придбав у ДП «Лебединський агролісгосп» деревину, яку в подальшому перевіз до с. Токарі, а потім привіз до м. Лебедина на автомобілі «Форд Транзит» д.н.з. НОМЕР_1 , власником якого відповідно є ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 1 ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Натомість у своєму клопотанні слідчий не вказав яким критеріям доказу відповідає автомобіль «Форд Транзит» д.н.з. НОМЕР_1 , оскільки об`єктом кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 246 КК України є дерева та чагарники, таким чином клопотання слідчого не відповідає вимогам п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України, оскільки не містить обґрунтування необхідності арешту майна.

Також слідчий суддя звертає увагу на те, що усі додані до клопотання слідчого документи є копіями, які взагалі не засвідчені.

Згідно з ч. 2 ст. 171 КПК України до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно з Національним стандартом України « Державна уніфікована система документації» « Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації вимоги до оформлення документів» ДСТУ 4163:2020 копія документа має бути засвідчена належним чином.

Згідно з п. 5.26 ДСТУ 4163:2020 відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Таким чином додані до клопотання слідчого документи мають бути засвідчені належним чином.

Керуючись ст. ст. 170-172 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ ВП № 3 (м. Лебедин) Сумського РУП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Лебединського відділу Сумської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000224, внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань 23.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, повернути прокурору Лебединського відділу Сумської окружної прокуратури ОСОБА_3 для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Для усунення недоліків клопотання встановити сімдесят дві години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Вадим КОСОЛАП