Справа № 202/5543/21
Провадження № 1-кс/202/4018/2022
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

14 вересня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській ОСОБА_7 , погоджене з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилася в м. Верхівцеве Верхньодніпровського району Дніпропетровської області, є громадянкою України, українка, має вищу освіту, заміжня, має на утриманні малолітнього сина, обіймає посаду майстра дільниці у структурному підрозділі «Верхівцевський рейкозварювальний поїзд» філії Центр з будівництва та ремонту колії» АТ «Українська залізниця», зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 366 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000626 від 27 вересня 2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 366 КК України.

14 вересня 2022 року слідчому судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській ОСОБА_7 , погоджене з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 366 КК України.

Дане клопотання, згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, було передано слідчому судді 14 вересня 2022 року.

Згідно з матеріалами клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що у період часу з жовтня 2017 року по квітень 2019 року, ОСОБА_8 перебуваючи на посаді начальника колійних машин ВСП«ДНЦМКР», ОСОБА_4 , яка перебувала на посаді інженера з організації та нормування праці ВСП «ДНЦМКР» та ОСОБА_9 , який перебував на посаді начальника ВСП «ДНЦМКР», діючи за попередньою змовою групою осіб, із корисливих мотивів, зловживаючи своїм службовим становищем, шляхом внесення неправдивих відомостей до табелів обліку використання робочого часу, складених за період з жовтня 2017 року по квітень 2019 року, заволоділи грошовими коштами філії «ЦРЕКМ» ПАТ «Укрзалізниця» на загальну суму 94 829,43 грн., чим спричинили вказаному підприємству майнову шкоду на зазначену суму.

Органом досудового розслідування умисні дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч.1 ст. 366 КК України.

14.09.2022 року ОСОБА_4 повідомлена про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 366 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Слідчий в обґрунтування клопотання та необхідності застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу саме у вигляді домашнього арешту у нічний період доби, зазначив про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. На думку слідчого запобіжні заходи не пов`язані із домашнім арештом у нічний період доби не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної та запобіганню ризикам, у зв`язку із чим просив застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши їй з 23.00 год. до 06.00 год. залишати житло, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 строком на шістдесят днів.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити, наголошуючи на існуванні ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, та зважаючи на те, що саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний період надасть змогу забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної в ході досудового розслідування, яке на даний час триває.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання слідчого, посилаючись на необґрунтованість підозри та недоведеність слідчим у клопотанні та в судовому засіданні прокурором ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримала думку захисника адвоката ОСОБА_6 . Звернула увагу слідчого судді на наявність у підозрюваної міцних соціальних зв`язків, оскільки остання має постійне місце реєстрації та проживання, офіційно працевлаштована, заміжня, має на утриманні сина 2011 року народження та позитивно характеризується за місцем проживання та роботи. Вказала на потребу підозрюваної в регулярному обстеженні у жіночого лікаря.

Підозрювана ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримала думку захисників.

Заслухавши думку учасників процесу, перевіривши матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000626 від 27 вересня 2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 366 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено причетність громадянки ОСОБА_4 до вчинення вказаних кримінальних правопорушень.

Органом досудового розслідування умисні дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч.3 ст. 191 КК України, тобто заволодіння чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб; за ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, як службове підроблення, яке виразилося у внесенні до офіційного документу завідомо неправдивих відомостей, вчинене за попередньою змовою групою осіб; за ч. 1 ст. 366 КК України, як службове підроблення, яке виразилося у внесенні до офіційного документу завідомо неправдивих відомостей.

14 вересня 2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 191, ч.2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 366 КК України.

Таким чином, ОСОБА_10 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч.3 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 366 КК України, за найтяжче з яких законом передбачено покарання у вигляді обмеження волі на строк від трьох до п`яти років або позбавленням волі на строк від трьох до восьми років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, що відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Згідно з вимогами ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Відповідно до положень ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний період доби, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , суспільну небезпеку інкримінованого ОСОБА_4 кримінально протиправних дій, обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваної винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваної.

З приводу доводів захисників щодо необґрунтованості підозри, слідчий суддя зазначає про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень підтверджується матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

При цьому слідчий суддя звертає увагу, що обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку.

Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а визначає лише чи є причетність підозрюваної до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

На переконання слідчого судді, незалежно від подальшої доведеності підозри чи правової кваліфікації інкримінованого ОСОБА_4 діяння сукупність досліджених в судовому засіданні доказів свідчить, що вона може бути причетною до цього злочину.

За таких умов, слідчий суддя, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, дійшов висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана, могла вчинити дані правопорушення.

Також, слідчий суддя враховує обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного.

Метою застосування запобіжного заходу відповідно до ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на учасників кримінального провадження, перешкоджати провадженню іншим чином чи вчинити інше кримінальне правопорушення.

Між тим слід зазначити, що виключно тяжкість вчиненого особою кримінального правопорушення, на чому наполягає у клопотанні слідчий та у судовому засіданні прокурор, не є безумовною підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний період доби.

Вирішуючи питання про доведеність існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з наступного.

В ході судового розгляду встановлено, що є підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_4 , враховуючи тяжкість вчиненого злочину, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, у тому числі перетнути державний кордон України.

В той же час, слідчий суддя не приймає до уваги існування ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст.177 КПК України, на наявності якого наголошує в клопотанні слідчий та в судовому засіданні прокурор, що підозрювана ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків чи інших підозрюваних, оскільки інші підозрювані у кримінальному провадженні відсутні та наявність свідків у кримінальному провадженні жодним належним чином не підтверджено.

Також, не знайшло свого підтвердження в ході судового розгляду існуванням ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки ризик вчинити інші кримінальні правопорушення є лише припущенням та жодним належним доказом не доведений. Підозрювана співпрацює зі слідством, надає необхідні докази та пояснення у кримінальному провадженні.

За приписами ч.1, ч. 4 ст.194 КПК України прокурор повинен довести недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні та у разі не доведення цих обставин слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Прокурором не наведено ніяких доводів, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеному під час розгляду ризику.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний період доби, слідчий суддя також враховує дані про особу підозрюваної ОСОБА_4 , яка офіційно працевлаштована, має місце реєстрації за яким і мешкає, заміжня, має на утриманні малолітнього сина, що свідчить про наявність у останньої стійких соціальних зв`язків, позитивно характеризується за місцем роботи та проживання, раніше не судима.

Виходячи із зазначеного, оцінюючи в сукупності обставини вчиненого кримінального правопорушення та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що прокурором належним чином не було доведено неможливість застосування до підозрюваної, зважаючи на дані про її особу, більш м`якого запобіжного заходу. Враховуючи процесуальні гарантії законності та обґрунтованості обрання даного запобіжного заходу, що базуються на ст.29 Конституції України, яка передбачає право кожного громадянина на свободу та особисту недоторканість, слідчий суддя вважає, що у клопотанні слідчого слід відмовити.

Оцінюючи ступінь порушення загальносуспільних прав та інтересів, з метою забезпечення належного проведення досудового розслідування, явки даної особи для надання показань тощо, з урахуванням особи підозрюваної, яка раніше не притягувалася до кримінальної відповідальності, наявності ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, слідчий суддя доходить висновку про необхідність застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання який є найбільш м`яким з передбачених кримінальним процесуальним законом, з покладенням на підозрювану відповідно до ч.5 ст.194 КПК України таких обов`язків, як прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, суду у визначений ними час; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну буде достатнім для забезпечення дієвості даного кримінального провадження і належної процесуальної поведінки особи.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 176-178, 179, 181, 184, 309, 369-372, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській ОСОБА_7 , погоджене з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 366 КК України - відмовити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч.1 ст. 366, ч. 1 ст. 366 КК України, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, суду у визначений ними час;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Попередити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання, покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний засіб і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Строк дії ухвали до 12 листопада 2022 року.

Ухвалу про застосування до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання передати для виконання до СУ ГУНП в Дніпропетровській.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покласти на старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській ОСОБА_7 .

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1