Провадження № 1-кп/947/185/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.06.2022 року Київський районний суд м. Одеси, в складі:

Головуючого - судді ОСОБА_2.,

за участю секретаря ОСОБА_3.,

прокурора ОСОБА_4.,

захисника ОСОБА_5.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Одесі обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005340 від 28.12.2017 року відносно ОСОБА_1, обвинуваченого у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, п.6 ч.2 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Одеси знаходиться обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_1, обвинуваченого у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, п.6 ч.2 ст.115 КК України, який розглядається колегією суддів, а саме: головуючого судді ОСОБА_2., суддів ОСОБА_6., ОСОБА_7.

Відповідно до ст. 331 ч. 3 КПК України до спливу двомісячного строку з дня застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд зобов'язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою.

Пунктом 20-5 Перехідних положень КПК України визначено, що тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) встановлюються певні особливості судового контролю за дотримання прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження. Зокрема цим пунктом визначено, що у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Оскільки суддя ОСОБА_7 перебуває у відпусці і не може прийняти участь в розгляді зазначеного кримінального провадження, а строк тримання під вартою ОСОБА_1 спливає, тому суд з урахуванням вищевказаних Перехідних Положень КПК України, приходить до висновку про можливість розгляду питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_1 одноособово головуючим по справі - суддею ОСОБА_2

24.02.2022 року указом президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» на терріторії України введено воєнний стан. 21 травня 2022 року Верховна Рада прийняла Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» до 23 серпня 2022 року.

Згідно рішення Ради суддів України від 24 лютого 2022 року № 9 щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні, в умовах воєнного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.

Обвинувачений ОСОБА_1 який утримується в ДУ "ОСІ" до суду не доставлений, доставка обвинуваченого з ДУ "ОСІ" неможливо у зв'язку з наявністю воєнного стану на території країни.

Відеоконференція з ДУ "ОСІ " не проводилися у зв'язку з відсутністю Інтернет зв'язку.

Враховуючи зміст листа Верховного суду від 03.03.2022 року "Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану" допускається розгляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі обинуваченого.

Прокурор в судовому засіданні надав письмове клопотання про продовження дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_1 строком на 60 днів, посилаючись на те, що ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які відносяться до категорії особливо тяжких злочині, та за одне з яких передбачено покарання у вигляді довічного позбавлення волі, раніше вже притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення особливо тяжкого кримінального правопорушення проти життя та здоров'я особи, не одружений, офіційно не працевлаштований, постійного джерела прибутку не має, що свідчить про відсутність стійких соціальних зв'язків у суспільстві. Обвинувачений ОСОБА_1 знаходячись на волі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, скоїти інше кримінальне правопорушення. Застосування до обвинуваченого більш м'яких запобіжних заходів, на думку прокурора, не може усунути існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_1

Захисник Балашова О.В. просила відмовити в задоволенні клопотання прокурора щодо продовження дії запобіжног заходу обвинуваченому ОСОБА_1, у зв'язку з тим, що воно за змістом ідентичне поперднім клопотанням, докази ризиків на які посилається прокурор не доведені.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт, клопотання прокурора, суд приходить до наступного.

Відповідно до п. 4,5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад п'ять років або ж до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов'язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Таким, чином при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_1, суд враховує обставини, передбачені ст. ст. 177-178 КПК України, з урахуванням особи обвинуваченого ОСОБА_1, його віку, стану здоров'я, майнового стану, міцності соціальних зв'язків, того факту, що ОСОБА_1 раніше судимий, обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, одне з яких є злочином проти життя людини, яке є найвищою соціальною цінністю, та того факту, що передбачені ст.177 КПК України ризики не знизились та не відпали, а саме він може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні, скоїти інше кримінальне правопорушення, суд приходить до висновку про суспільний інтерес у триманні обвинуваченого під вартою, переважає над особистими інтересами обвинуваченого, і що жоден з більш м'яких запобіжних заходів може не забезпечити належної поведінки обвинуваченого та запобігти передбаченим ст. 177 КПК України ризикам, а тому вважає доцільним продовжити дію обраного відносно ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.31,177-178,183,184,194,196,197,331,369-372, КПК України, п.20-5 Перехідних положень КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_1 строком на 60 днів, тобто до 30.07.2022 року включно, з утриманням в ДУ ОСІ.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій особі місця ув'язнення.

Ухвала може бути оскарженню протягом п'яти днів до Одеського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_2