Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/8100/21
Провадження № 1-кс/644/1062/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2021 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Орджонікідзевського районного суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ ВП №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 погоджене з процесуальним керівником у кримінальному провадженні прокурором Немишлянської окружної прокуратри м.Харкова ОСОБА_4 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000820 від 27.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,-

УСТАНОВИВ:
28.08.2021 року до суду подано відповідне клопотання. В обґрунтування клопотання зазначено, що в провадженні СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження № 0000820 від 27.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 05.07.2021 р. в період часу з 12:00 по 12:30 невстановлена особа незаконно проникла до квартири АДРЕСА_1 , звідки викрала мобільний телефон марки «Redmi 9T», у корпусі чорного кольору, модель М2010J19SY, IMEI-код (слот SIM 1) НОМЕР_1 , IMEI-код (слот SIM 2) НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_5 , 1971 р.н.. У ході проведення слідчих (розшукових) дій було встановлено місцезнаходження вищезазначеного мобільного телефону, а саме: знаходився у гр. ОСОБА_6 , яка пояснила, що придбала даний мобільний телефон у ломбарді, даний телефон був нею добровільно виданий.

Встановлено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеню тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, враховуючі, що дані виявлені та вилучені предмети зберегли на собі сліди правопорушення, є предметом кримінального правопорушення, набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, на які було спрямоване кримінальне правопорушення, а також дані речі мають значення для встановлення обставин, передбачених ст. 91 КПК України, а також мають відповідно до ст.98 КПК України значення речових доказів - матеріальних об`єктів, які зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та по яким в подальшому будуть призначені відповідні судові експертизи. Накладення арешту необхідно для можливості призначити відповідних експертиз ( криміналістичних, товарознавчих тощо), належного забезпечення даних вищезазначених предметів та збереження речових доказів у кримінальному провадженні, з метою надання даних предметів для безпосереднього дослідження в суді, в тому числі є доказами вчинення злочину, та завдання органів досудового розслідування також запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження даних вищезазначених предметів.

Просив винести ухвалу про арешт майна мобільного телефону марки «Redmi 9T», у корпусі чорного кольору, модель М2010J19SY, IMEI-код (слот SIM 1) НОМЕР_1 , IMEI-код (слот SIM 2) НОМЕР_2 , у справному стані без пошкоджень. А також, передати мобільний телефон на відповідальне зберігання його власнику ОСОБА_5 , 1971 р.н. та зобов`язати його зберігати мобільний телефон у стані, придатному для використання у кримінальному проваджені до набрання вироком законної сили.

Слідчим подано заяву та подане клопотання підтримано, просив його задовольнити.

Дослідивши матеріали за клопотанням, встановлено наступне.

Відповідно до витягу з ЄРДР № 0000820 від 27.08.2021 відомості внесені за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, за заявою ОСОБА_5 , з коротким викладом обставин 05.07.2021 року в період часу з 12.00 по 12.30 годину, невстановлена особа незаконно проникла до квартири АДРЕСА_1 , звідки викрала телефон марки «Redmi 9T», що належить ОСОБА_5 .. Слідчій ОСОБА_3 , прокурор ОСОБА_4 ..

У ході проведення слідчих (розшукових) дій було встановлено місцезнаходження вищезазначеного мобільного телефону, а саме: знаходився у гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .
Із змісту пояснень ОСОБА_6 вбачається, що 10.07.2021 вона купила мобільний телефон марки «Redmi 9T», у корпусі чорного кольору, модель М2010J19SY, IMEI-код (слот SIM 1) НОМЕР_1 , IMEI-код (слот SIM 2) НОМЕР_2 , в ломбарді «Монета» за адресою: м. Харків, вул. С. Грицевця, 3а, за 1100 (одну тисячу сто) гривень. Про те, що вищезазначений телефон належить ОСОБА_5 їй невідомо.
Відповідно до поданої заяви 27.08.2021 ОСОБА_6 добровільно передано вищезазначений телефон працівникам поліції.
Виданий телефон було оглянуто, складено відповідний протокол з фото таблицею та визнано його речовим доказом.
У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його передачі та відчуження, а згідно вказаної статті арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно до вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України клопотання містить посилання на конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження третьою особою таким майном. Вилучене майно, відповідає вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подане не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його вилучено.
Враховуючи наведені обставини, слідчий суддя погоджується із доводами слідчого щодо необхідності з метою отримання інформації, щодо вчиненого правопорушення, зібрання доказів, для встановлення винних осіб, що причетні до вчинення правопорушення за вказаних обставин, є доцільним накласти арешт на відповідне вилучене майно - мобільний телефон.

Оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Що стосується вимоги клопотання про передачу потерпілому мобільного телефону, зобов`язання потерпілого зберігати мобільний телефон, то зазначена вимога задоволенню не підлягає, оскільки арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, полягає у тимчасовому, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавленні за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. При цьому, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: перелік майна, на яке накладено арешт; підстави застосування арешту майна; перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

Тобто, вимогами процесуального закону не передбачено обов`язку слідчого судді при вирішенні питання про застосування заходу забезпечення у вигляді арешту, визначати місце зберігання відповідного арештованого майна.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ ВП №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 погоджене з процесуальним керівником у кримінальному провадженні прокурором Немишлянської окружної прокуратри м.Харкова ОСОБА_4 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000820 від 27.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, - задовольнити частково. Накласти арешт на мобільний телефон марки «Redmi 9T», у корпусі чорного кольору, модель М2010J19SY, IMEI-код (слот SIM 1) НОМЕР_1 , IMEI-код (слот SIM 2) НОМЕР_2 , у справному стані без пошкоджень, що належить ОСОБА_5 , та заборонити вчинення дій направлених на його передачу та відчуження. Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором. Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 30.08.2021 року. Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Головуючий: слідчий суддя ОСОБА_1