Справа № 953/115/22
н/п 1-кс/953/384/22
"12" січня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
Також прокурор зазначив, що 05.01.2022 слідчим винесено постанову про визнання речовим доказом нежитлових приміщень підвалу №18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26; першого поверху №33, 34, 34а, 35, 35а, 33в, 33б, 33а; антресолі №35г, 35д; 2-го поверху №36, 37, 38; 3-го поверху 339, 40, 41; 4-го поверху №42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51 в нежитловій будівлі літ. А-4; нежитлові будівлі літ. Б-3 площею 5639,3 кв.м., літ. В-4 площею 2255,0 кв.м, літ. Г-4 площею 8868,0 кв.м, з надбудовою та прибудовою під адміністративні будівлі та нежитлові будівлі літ. Д-2 площею 1169,8 кв.м, літ. Е-1 площею 158,5 кв.м., літ. Ж-1 площею 28,2 кв.м., за адресою: м Харків, проспект Гагаріна, 20. Метою арешту майна є збереження речових доказів.
Прокурор до судового засідання не з`явився, подав заяву, в якій клопотання підтримав, просив його задовольнити, справу розглянути за своєї відсутності.
Представник власника майна до судового засідання не з`явився, подав заяву, в якій проти задоволення клопотання заперечував, просив справу розглянути за своєї відсутності.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, витяг з ЄРДР, доходить наступного:
Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Конкретна літера зруйнованого приміщенняза адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, 20, у клопотанні не вказана. Натомість прокурор просить арештувати усі приміщення, розташовані за вище вказаною адресою, що становлять окремі нежитлові будівлі значної площі. Посилання на докази, що усі будівлі, розташовані по АДРЕСА_1 , становлять небезпеку та відповідають критеріям ст. 98 КПК України, клопотання не містить. Таким чином, визначена у клопотанні мета арешту, якою є збереження речових доказів, - не обґрунтована.
Положеннями ч.4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Арешт усіх нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_1 може призвести до надмірного обтяження або зупинення правомірної господарської діяльності.
Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення визначених недоліків у строк 72 години.
При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно вимог ст. 171 КПК України, у встановленому чинним КПК України порядку.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, за неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1