04.01.2022 Справа № 756/1/22
Номер справи 756/1/22
Номер провадження 1-кс/756/122/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 січня 2022 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

адвоката ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Красний Луч, Луганської області, українець, громадянин України, із середньо-спеціальною освітою, працюючий, зареєстрований та проживаючийза адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий вироком колегією суддів Старобільського районного суду Луганської області від 15.03.2018 року за ч. 1 ст. 115 КК України до 6 років 6 місяців позбавлення волі, звільнився в серпні 2018 року по відбуттю покарання,

поданого в межах кримінального провадження № 0002882 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31 грудня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчому судді 01 січня 2022 року надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0002882 від 31 грудня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.
Прокурор в судовому засіданні підтримав подане клопотання з підстав та мотивів викладених у ньому, просив його задовольнити, враховуючи що кримінальне правопорушення, яке інкримінуються підозрюваному належать до категорії тяжкого корисливого злочину проти власності та здоров`я за яке передбачене покарання до семи років позбавлення волі. Зазначив, що підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності за тяжкий злочин, має непогашену судимость, схильний до вчинення нових злочинів, може переховуватися від суду та слідства.
Підозрюваний, ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував протиправний характер своїх дій, не погодився з обсягом пред`явленої підозри. Пояснив, що дійсно із невідомим потерпілим перебували у приміщенні кафе, потім вийшли на вулицю де потерпілий йому віддав мобільний телефон і в цей час невідома особа йому приснула в очі газовим балончиком, він намагався найшвидше піти з того місця. При перевірці працівниками поліції сам достав з кошені та показав два мобільні телефони, один з яких був не його. Пояснив, що проживає по АДРЕСА_1 , має постійне місце роботи охороником.
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 зауважив, що пред`явлена підозра ґрунтується на припущеннях, не доведено обставини вчинення кримінального правопорушення, несвоєчасно було надано ОСОБА_6 правничу допомогу після фактичного затримання пройшло майже дві години до виклику адвоката. Вважає, що у відношенні ОСОБА_6 можна обрати запобіжний захід не пов`язаний із ізоляцією від суспільства, з огляду на наявність постійного місця проживання та місце офіційного працевлаштування.
Виклад обставин та правова кваліфікація
У провадженні СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.12.2021 за № 0002882, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 30.12.2021 року, близько 21 год. 30 хв., ОСОБА_6 знаходився в закладі «Кафе Бар», що розташований за адресою: м. Київ, вул. Маршала Тимошенко, 14 А, де побачив раніше невідомого йому чоловіка ОСОБА_7 . Через короткий проміжок часу ОСОБА_6 запропонував ОСОБА_7 вийти на вулицю з приводу фізіологічних потреб. В цей час, знаходячись поряд вул. Маршала Тимошенко, 14, у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, направлений на вчинення нападу з метою заволодіння майном, яке належить ОСОБА_7 поєднаного з насильством, небезпечним для життя або здоров`я останнього, який зазнав нападу.
Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_6 , який тримав у своїй руці газовий балончик «Терен-4» наблизився до ОСОБА_7 у якого в рук був мобільний телефон марки «OPPOCPH2015»IMEI1:25750 IMEI2: НОМЕР_1 .
Продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на вчинення нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я ОСОБА_6 , який тримав у своїй руці газовий балончик «Терен-4» бризнув його вмістом в очі ОСОБА_7 , від чого останній відчув фізичну біль та на декілька хвилин втратив зір. Вказані дії ОСОБА_6 , потерпілий ОСОБА_7 сприйняв як небезпечні для його життя чи здоров`я, не зміг чинити опір. Після чого, ОСОБА_6 вирвав з рук ОСОБА_7 його мобільний телефон марки «OPPOCPH2015» та зник у невідомому напрямку.
Таким чином, ОСОБА_6 своїми умисними діями, що виразились у вчинені нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаного із застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.
Обґрунтування клопотання.
ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 Кримінального кодексу України, про що йому повідомлено підозру 31 грудня 2021 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0002882.
Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_6 , відповідно до ст. 12 КК України є тяжким кримінальним правопорушенням, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до семи років.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Мотивація суду.
У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.
У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного.
Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).
Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 31 грудня 2021 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002882 здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 187 КК України.
Згідно протоколу затримання особи, що підозрюється у вчиненні злочину ОСОБА_6 фактично затримано в порядку ст.208 КПК України о 00.50 год 31 грудня 2021 року.
ОСОБА_6 31 грудня 2021 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою ОСОБА_6 про її отримання, тогож дня 31 грудня 2021 року. В судовому засіданні ОСОБА_6 заперечував проти обсягу пред`явленої підозри та обставин вчинення злочину.
У відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_6 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до вимог пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Санкція частини 1 статті 187 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк до семи років.
Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Красний Луч, Луганської області, українець, громадянин України, із середньо-спеціальною освітою, працюючий охоронцем, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше засуджений вироком колегією суддів Старобільського районного суду Луганської області від 15.03.2018 року за ч. 1 ст. 115 КК України до 6 років 6 місяців позбавлення волі, звільнився в серпні 2018 року по відбуттю покарання.

Згідно положення статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.
Щодо обґрунтованості підозри.
Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.
Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, на думку слідчого судді, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КК України, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії тяжких.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні не визнав свою причетність до скоєного кримінального правопорушення, пояснив, що йому також невідома особа приснула в очі газовим балончиком, що він просив надати йому медичну допомогу не знайшли свого документального підтвердження.

Навпроти, відомості що ОСОБА_6 при затриманні, після затримання потребував медичної допомоги спростовуються протоколом допиту підозрюваного від 31 грудня 2021 року, в якому на запит захисника : Чи потребує він медичної допомоги? Підозрюваний ОСОБА_6 відповів : Ні не потребую, проте є ішемічне захворювання серця.

На запитання головуючого захиснику : чи повідомляв Вам підзахисний про погане самопочуття через опік очей газовим струмом? Захисник зауважив, що якщоб в нього були зауваження до протоколу допиту підозрюваного він би їх повідомив.

Для визначення причетності ОСОБА_6 до події кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема: протокол прийняття заяви від ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення від 30 грудня 2021 року; протокол огляду місця події від 30 грудня 2021 року; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 , який повідомив, що раніше йому невідомий чоловік у комуфляжній формі дійстав газовий балончик та розпилив йому в очі забравши наявний в нього мобільний телефон; протоколом впізнання особи по фотознімкам за участю потерпілого; протоколи допиту свідквів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення з якого видно, що під час затримання ОСОБА_6 в нього виявлено та вилучено мобільний телефон, що належить потерпілому; мобільний телефон визнано речовим доказом; довідкою Міської клінічної лікарні від 31 грудня 2021 року щодо огляду о 13.30 год потерпілого ОСОБА_7 , 1961 року народження, у якого встановлений хімічний опік конюктиви та повік першого ступеню.
Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчій судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, та причетності ОСОБА_6 до події кримінального правопорушення, що мало місце 30 грудня 2021 року.
Необхідно наголосити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Щодо ризиків кримінального провадження
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.
На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілого та скоїти новий злочин, через наявність непогашеної судимості за злочин проти життя, заявлені ризики заслуговують на увагу.
Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного ОСОБА_6 переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до можливого покарання у вигляді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вбачається обґрунтованим.
Обставинами, що підтверджують наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є те, що ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідків та потерпілого ОСОБА_7 оскільки підозрюваному відомі місця проживання вказаних осіб, так як протоколи допитів із зазначенням анкетних даних вручено стороні захисту з даним клопотанням. Підозрюваний шляхом вмовляння, погрози або підкупу може схиляти потерпілого ОСОБА_7 , а також свідків до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.
Також обґрунтованим є ризик вчинення ОСОБА_6 інше кримінальне правопорушення, що підтверджуює ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Підозрюваний має не зняту і не погашену судимість в установленому законом порядку за вбивство людини. На даний час підозрюється у вчиненні злочину проти власності, а також життя та здоров`я особи. Дані факти свідчать про схильність ОСОБА_6 до жорстоких і небезпечних для суспільства злочинів.
Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та потерпілого, а так само вчиняти інші кримінальні правопорушення чи проступки.
За таких обставин, вважаю, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1, 3, 5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.
Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України.
Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.
Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідча суддя під час обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу враховує такі обставини: надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, за яким пред`явлено підозру; інкриміноване кримінальне правопорушення КК України відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні цього злочину, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років позбавлення волі; окрім офіційного працевлаштування, відсутні міцні соціальні зв`язки.
Щодо альтернативного запобіжного заходу.
Підозрюваному не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як то, наприклад, домашній арешт. Відомості про зареєстроване місце проживання підозрюваного та відомості про власника квартири його згоду, в якій проживає ОСОБА_6 слідчому судді не надано.
Крім того, слідчому судді не надано відомості про наявність стійких соціальних зв?язків ОСОБА_6 , тому є достатньо підстав вважати, що він не зможе виконувати покладені на нього судом обов`язки.
Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.
Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.
Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.
Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого.
Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 183 КК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Враховуючи, що ОСОБА_6 підозрюється у скоєнні злочину, вчиненого із застосуванням насильства, у відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя прийшов до переконання не визначати розмір застави, як альтернативний захід.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідча суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 поданого в межах кримінального провадження № 0002882 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31 грудня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з часу фактичного затримання з 00.50 год. 31 грудня 2021 року до 28 лютого 2022 року.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали складено 04 січня 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1