Справа № 639/184/22
Провадження №1-кс/639/89/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2022 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000044 від 17.01.2022 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, -

в с т а н о в и в:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000044 від 17.01.2022 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Клопотання обґрунтоване наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.01.2022 приблизно о 17.20 годин невстановлена особа перебуваючи за адресою: м. Харків, вул. Рабкорівська 4, нанесла тілесні ушкодження гр. ОСОБА_4 .
За даним фактом 17 січня 2022 року було розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125КК України, відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000044.
16.01.2022 в період часу з 19 год. 05 хв. по 19 год. 30 хв., проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого вилучено сережку круглої форми, власницею якої є: ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 .
Того ж дня, у потерпілої - ОСОБА_4 , відібрано письмове пояснення в якому остання повідомляє, що 16.01:2022 року приблизно о 17 годині 20 хвилин, вона перебувала за адресою свого мешкання, де у неї виник конфлікт з її сестрою - ОСОБА_5 , яка в подальшому нанесла їй тілесні ушкодження та в ході бійки зірвала її сережку круглої форми.
З метою фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, та враховуючи, що вказане вище майно в подальшому буде доказом по вказаному кримінальному провадженню, орган досудового розслідування приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вилучені речі, оскільки його не застосування може призвести до їх зникнення та настання наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Таким чином з метою проведення повного, об`єктивного, неупередженого досудового розслідування, встановлення істини по справі, а також притягнення винних до відповідальності, виникла необхідність в накладенні арешту.
Вилучений в ході огляду місця події ніж кухонний з рукояткою чорного кольору, дізнавачем СД ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області 17.01.2022 визнано речовими доказами по вказаному кримінальному провадженню.
Метою накладення арешту є збереження речових доказів.
Таким чином, повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначених предметів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також з метою проведення ряду судових експертиз, з метою збереження речових доказів, прокурор приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вищезазначене майно.
Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази, з метою збереження речових доказів, у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.
Прокурор надав заяву про розгляд клопотання без його участі, просив слідчого суддю клопотання задовольнити.
Слідчий суддя, дослідивши документи та надані до суду матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків .

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Вимогами п.1 ч.2ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу(ч.3 ст.170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Постановою старшого дізнавача СД ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 17.01.2022 року вказані речі визнані речовими доказами у справі.
Суд вважає, що наявні підстави вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом злочину, зазначене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до вимог ст. 170 КПК України арештом майна, зокрема є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому КПК порядку.

Прокурором доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України; майно, на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом, та має суттєве доказове значення для досудового розслідування, може бути доказом під час судового розгляду, необхідне для повного та всебічного розслідування кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, у володінні якої перебуває майно та завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, може бути виконане, а тому наявні підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на вилучене майно з метою збереження речових доказів.
Отже, необхідно накласти арешт на вилучені під час проведення огляду за адресою: м. Харків, Рабкорівська, 4.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 369, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 0000044 від 17.01.2022 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, арешт на майно, вилучене 16.01.2022 року під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на сережку круглої форми, власницею якої є: ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 ..
Зберігання вилученого майна доручити дізнавачу та/або прокурору яким здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні.

Виконання ухвали покласти на слідчого та/або прокурора по кримінальному провадженню № 0000044 від 17.01.2022 року,.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а особами, що не були присутні при оголошенні ухвали у той же строк після отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1