Справа № 461/9543/20
Провадження № 1-кп/461/591/21
09.12.2021року Галицький районний суд м. Львова
головуючого судді ОСОБА_1
секретар судового засідання ОСОБА_2
з участю: прокурора ОСОБА_3 ,
обвинувачених ОСОБА_4 ,
ОСОБА_5 ,
захисників ОСОБА_6 ,
ОСОБА_7 ,
представника потерпілого ОСОБА_8

в провадженні Галицького районного суду м. Львова знаходиться кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.5 ст.185, ч.5 ст.27 ч.2 ст.361 КК України та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.5 ст.185, ч.5 ст.27 ч.2 ст.361 КК України.
Під час судового розгляду кримінального провадження захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_6 заявила клопотання про зміну обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт із застосуванням електронних засобів контролю.
В обґрунтування клопотання зазначила, що ризики відповідно до ст. 177 КПК України щодо обвинуваченого ОСОБА_4 в даному кримінальному провадженні відсутні. Вказує, що останній не наміру переховуватись від суду, позбавлений можливості знищити, сховати, спотворити речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, так як всі речові докази, які мають суттєве значення для справи були вилучені при огляді місця події та вже проведені експертизи, що підтверджується висновками експертів, не має потреби незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, обвинувачених, експертів, спеціалістів у цьому кримінальному провадженні, не має необхідності перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та сам зацікавлений в найшвидшому розкритті кримінальної справи, не збирається вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжувати кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.
Обвинувачені клопотання захисника підтримали, просили задовольнити.
Прокурор клопотання заперечив, зокрема, зазначив, що існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які мали місце при обранні та продовженні ОСОБА_4 запобіжного заходу, не зменшились. Просить відмовити у задоволенні клопотання.
Потерпілий заперечив клопотання захисника про зміну запобіжного заходу.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання захисника про зміну запобіжного заходу, суд приходить до висновку, що у задоволені клопотання слід відмовити з наступних підстав.
Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
З метою досягнення завдань кримінального провадження та для належного здійснення правосуддя у справах про вчинення кримінального правопорушення Кодексом передбачено види заходів забезпечення кримінального провадження, до яких належать запобіжні заходи, включаючи тримання під вартою (статті 131,176, 181, 183).
До заходів забезпечення кримінального провадження відповідно до частини другої статті 131 Кодексу, посеред іншого, належать запобіжні заходи, якими згідно ст.176 Кодексу є особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
У відповідності до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою ст.177 КПК України.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Положеннями ст.199 КПК України передбачено, що при розгляді доцільності продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст.184 цього Кодексу, ураховуються обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Суд зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій обвинуваченого, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження, ризиком неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.
Відповідно до вимог ч.1 ст.201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Відповідно до вимог ч.3 ст. 201 КПК України до клопотання мають бути додані копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання; перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання; підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.
Тобто із вказаних норм випливає, що зміна запобіжного заходу щодо обвинуваченого допускається за наявності підстав для його заміни, а саме наявності нових обставин.
Судом встановлено, що ухвалою Галицького районного суду м. Львова продовжено строк тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)» строком на 60 днів, тобто до 30.12.2021 року включно, із застосованим альтернативним запобіжним заходом у виді застави в сумі 5888000 грн та встановленням обов`язків.
Ухвалою Львівського апеляційного суду від 19 листопада 2021 року залишено без змін ухвалу Галицького районного суду м. Львова від 01 листопада 2021 року про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку тримання під вартою, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 без задоволення.
З тексту вищевказаної ухвали суду від 19 листопада 2021 року вбачається, що обставини, на котрі посилається сторона захисту у клопотанні про зміну запобіжного заходу, а саме покликання захисника на відсутність передбачених ст. 177 ККПК України ризиків, були предметом розгляду і цим обставинам надавалась відповідна оцінка. Зокрема, на переконання колегії суддів апеляційного суду, ризики, які встановлені стороною обвинувачення та судом, продовжують існувати, а тому дані покликання захисника не є достатніми підставами для зміни запобіжного заходу.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Вирішуючи клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 , суд враховує, що обраний запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості інкримінованого кримінального правопорушення, а встановлені ризики, встановлені стороною обвинувачення та судом, є дійсними та триваючими.
З огляду на тяжкість пред`явленого обвинувачення небезпідставним є висновок щодо можливого ризику переховування обвинуваченого від суду.
Крім того, місцезнаходження викраденого майна на сьогодні досудовим розслідуванням не встановлено, а тому ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення продовжує діяти.
Крім того, ОСОБА_4 може незаконно впливати на учасників кримінального провадження, а також інших невстановлених учасників злочину у цьому ж кримінальному провадженні.
Окрім цього, ОСОБА_4 раніше притягався до кримінальної відповідальності, відбував покарання у місцях позбавлення волі.
Будь-яких даних про зменшення чи відсутність встановлених в провадженні ризиків, передбачених ст.177 КПК України, або виникнення будь-яких нових обставин, які б не були предметом судового розгляду і свідчили про необхідність застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою в судовому засіданні не встановлено.
Таким чином, в задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу слід відмовити, враховуючи недоведеність стороною захисту можливості запобігти існуючим ризикам у кримінальному провадженні шляхом застосування альтернативного запобіжного заходу, відсутність будь-яких нових обставин, які б не були предметом судового розгляду, а також через недоведеність неможливості обвинувачених перебувати під цілодобовим домашнім арештом за станом здоров`я.
Керуючись ст.ст. 177, 201, КПК України, суд, -
в задоволені клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1