Провадження № 1-кп/638/870/21
УХВАЛА

25 листопада 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
представника потерпілої адвоката ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду в м. Харкові клопотання представника потерпілої адвоката ОСОБА_4 про призначення судово-медичної експертизи, клопотання захисника адвоката ОСОБА_6 та власника майна ОСОБА_7 про зняття арешту з автомобіля; клопотання захисника адвоката ОСОБА_6 про витребування інформації з Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності у кримінальному провадженні № 0001007, внесеному до ЄРДР від 13.08.2020 року відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Дзержинського районного суду м. Харкова знаходиться вищевказане кримінальне провадження.

Представником потерпілої ОСОБА_8 подане клопотання про призначення та проведення судово-медичної експертизи з метою встановлення тяжкості та причинно наслідкового зв`язку тілесних ушкоджень та захворювань ОСОБА_8 (змішана (інфекційно-алергічна, посттрамватична) енцефілопатія 2 ст. з вираженим лікворно-гіпертензійним, стійким цефалгічним, вестибу-атактичним, астенофобічним синдромами, вегето-дистонічним синдромом з частими вегето-вісцеральними пароксизмами за симпато-адреналовим типом, синкопальними станами. Цервікокраніалгія переважно м`язово-тонічний варіант перебігу з вираженим стійким больовим синдромом, вегето-ірітативними проявами, синдромом хребетної артерії, на тлі розповсюдженого остеохондрозу шийного відділу хребта, дискозу С4-С5 нестабільності С2-С5) з ДТП, що мало місце 25.07.2021.
Мотивуючи клопотання, представник вказав, що під час досудового слідства по справі було проведено судово-медичну експертизу, яка здійснювалася з 19.08.2020 по 16.09.2020, за результатами дослідження встановлено середньої тяжкості тілесні ушкодження. Потерпіла ОСОБА_8 продовжує лікування й на теперішній час, їй встановлено додаткові діагнози. 17.03.2021 ОСОБА_8 встановлено третю групу інвалідності. Для повного, об`єктивного розгляду кримінального провадження, можливості для потерпілої отримати відшкодування завданих збитків, вважає необхідним призначити судово-медичну експертизу. Захисник ОСОБА_6 та обвинувачений ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання про призначення судово-медичної експертизи, посилаючись на його неконкретність, відсутність переліку запитань до експерта та назви еспертної установи, якій необхідно доручити проведення дослідження.
Прокурор не заперечував проти задоволення клопотання про призначення судово-медичної експертизи.
Вислухавши учасників розгляду та дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.
Стаття 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачає, що судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.
Згідно ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 332 КПК України, суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:
1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;
2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу.
З обвинувального акту вбачається, що у кримінальному провадженні проведена судово-медична експертиза № 12-14/612-А/20 від 16.09.2020, якою встановлено, що потерпіла ОСОБА_8 отримала тілесні ушкодження середнього ступеню тяжкості у вигляді ссадна на нижніх кінцівках, перелом голівки правої променевої кістки без зсуву кісткових відламків, внаслідок ДТП.
Слід зазначити, що на даний час суду не надано та не досліджено висновки судово-медичної експертизи № 12-14/612-А/20 від 16.09.2020, у справі не допитана потерпіла ОСОБА_8 .
При цьому, додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.
Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).
З викладеного слідує, що перед вирішення питання щодо призначення повторної, додаткової експертизи у кримінальному провадженні, суду необхідно дослідити висновки первинної судово-медичної експертизи у справі та, у разі необхіднсоті, допитати експерта відповідно до ст. 356 КПК України.
У зв`язку з викладеним, суд дійшов висновку про передчасність заявлення представником потерпілої клопотання про призначення судово-медичної експертизи та відсутність на даний час підстав для задоволення такого клопотання.
Крім того, захисником ОСОБА_6 та власником майна ОСОБА_7 заявлені клопотання про зняття арешту з автомобіля Daewoo Lanos номерний знак НОМЕР_1 . Клопотання обгрунтовне тим, що на автомобіль накладено арешт як на речовий доказ та на даний час відпала така необхідність, продовження арешту автомобіля є порушенням права власності особи.
В судовому засіданні захисник та обвинувачений підтримали клопотання та просили їх задовольнити.
Прокурор заперечував проти зняття арешту з автомобіля, посилаючись на те, що транспортний засіб визнано речовим доказом у справі та під час розгляду провадження може виникнути необхідність у його безпосередньому дослідженні.
Представник потерпілої підтримав думку прокурора та додав, що у справі заявлений цивільний позов й у разі його задоволення, на автомобіль може бути звернуто стягнення.
З`ясувавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.
Відповідно до положень ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом (ч. 1). Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч.2). Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (ч. 4).
Вирішуючи клопотання про зняття арешту з автомобіля, суд враховує наступне.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18.08.2020 задоволено клопотання прокурора та накладено арешт на автомобіль Daewoo Lanos номерний знак НОМЕР_1 , що належить на праві власності ОСОБА_7 , як на речовий доказ у кримінальному провадженні, шляхом заборони користування, розпорядження, ремонтування та відчуження.
Представник потерпілої шляхом подання клопотання про призначення судово-медичної експертизи висловив свою незгоду з повнотою та правильністю попередніх висновків судово-медичної експертизи щодо встановлення тяжкості та характеру отриманих потерпілою ОСОБА_8 тілесних ушкоджень при ДТП.
При подальшому розгляді кримінального провадження може виникнути необхідність в огляді речового доказу (автомобілю), призначення повторних, додаткових експертиз, а отже й необхідність у експерта дослідження речового доказу при проведенні експертного дослідження.
Суд враховує положення кримінального процесуального закону, згідно яких, процесуальними джерелами доказів є, в тому числі, речові докази (ч. 2 ст. 84 КПК); речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 98 КПК); речові докази оглядаються судом, а також подаються для ознайомлення учасникам судового провадження, а в разі необхідності - також іншим учасникам кримінального провадження. Особи, яким подані для ознайомлення речові докази, можуть звернути увагу суду на ті чи інші обставини, пов`язані з річчю та її оглядом (ч. 1 ст. 357 КПК); огляд речових доказів, які не можна доставити в судове засідання, за необхідності проводиться за їх місцезнаходженням (ч. 2 ст. 357 КПК).
Докази у кримінальному провадженні судом ще не досліджувалися, по справі судом прийнято рішення про дослідження доказів у повному обсязі, а отже питання щодо зняття арешту з майна, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, є передчасним.
Також слід зазначити, що за усталеною практикою ЄСПЛ, право власності не є абсолютним.
Пунктом 38 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» (Заява № 4909/04) Cуд повторює, що стаття 1 Першого протоколу, по суті, гарантує право власності і містить три окремі норми: перша норма, що сформульована у першому реченні частини першої та має загальний характер, проголошує принцип мирного володіння своїм майном; друга, що міститься в другому реченні частини першої цієї статті, стосується позбавлення особи її майна і певним чином це обумовлює; третя норма, зазначена в частині другій, стосується, зокрема, права держави регулювати питання користування майном. Однак ці три норми не можна розглядати як «окремі», тобто не пов`язані між собою: друга і третя норми стосуються певних випадків втручання у право на мирне володіння майном і, отже, мають тлумачитись у світлі загального принципу, проголошеного першою нормою (пункт 106 рішення Європейського суду з прав людини від 08.07.1986, серія A, № 102 «Літгоу та інші проти Сполученого Королівства» (Lithgow and Others v. the United Kingdom).
На підставі вищезазначеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання захисника та власника майна про зняття арешту з автомобілю на даному етапі судового розгляду.
Також, захисником заявлене клопотання про витребування інформації з Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності про факт нарахування допомоги по тимчасовій непрацездатності потерпілій ОСОБА_8 .
Клопотання мотивовано тим, що потерпілою пред`явлено цивільний позов до ОСОБА_5 , в якому позивач, серед іншого, просить стягнути на її користь втрачений заробіток в розмірі 22409,78 грн. При цьому, захисник вважає, що допомогу по тимчасовій втраті працездатності ОСОБА_8 повинен був сплачувати Фонд соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, у зв`язку з чим позовні вимоги в даній частині є необгрунтованими.
Захисник ОСОБА_6 та обвинувачений підтримали заявлене клопотання та просили його задовольнити.
Прокурор та представник потерпілої залишили вирішення вказаного клопотання на розсуд суду.
З`ясувавши думку учасників розгляду та дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Згідно долучених до позовної заяви документів, на час настання дорожньо-транспортної пригоди та в подальшому ОСОБА_8 працювала в Головному управлінні Пенсійного фонду України у Харківській області, оформлювала офіційні листки непрацездатності.
У заявленому цивільному позові потерпіла ОСОБА_8 просить стягнути з обвинуваченого ОСОБА_5 та ОСОБА_7 втрачений заробіток в розмірі 22409 грн. 78 коп., оскільки перебуває з моменту ДТП на лікарняному.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 22 Закону України «Про загальообов`язкове державне соціальне страхування», допомога по тимчасовій непрацездатності надається застрахованій особі у формі матеріального забезпечення, яке повністю або частково компенсує втрату заробітної плати (доходу), у разі настання в неї тимчасової непрацездатності внаслідок захворювання або травми, не пов`язаної з нещасним випадком на виробництві, а також тимчасової непрацездатності на період реабілітації внаслідок захворювання або травми, не пов`язаної з нещасним випадком на виробництві.
Згідно ч. 5 ст. 128 КПК України, цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
За приписами ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Інформація про допомогу особі по тимчасовій непрацездатності є інформацією з обмеженим доступом, тому сторона захисту позбавлена можливості самостійно отримати такий доказ.
Приймаючи до уваги вищевказані обставини та вимоги Закону, а також значення інформації про отримання потерпілою допомоги по тимчасовій втраті працездатності від Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності для правильного вирішення цивільного позову у кримінальному провадженні, суд вважає клопотання захисника обгрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 372, 376 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника потерпілої адвоката ОСОБА_4 про призначення судово-медичної експертизи визнати таким, що заявлене передчасно та на даній стадії судового розгляду відмовити в його задоволенні.
Клопотання захисника адвоката ОСОБА_6 та власника майна ОСОБА_7 про зняття арешту з автомобіля - визнати такими, що заявлені передчасно та на даній стадії судового розгляду відмовити в їх задоволенні.
Клопотання захисника адвоката ОСОБА_6 про витребування інформації з Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності задовольнити.
Зобов`язати Фонд соціального страхування з тимчасової втрати працездатності України в Харківській області надати суду інформацію стосовно нарахування та виплати ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 допомоги по тимчасовій втраті працездатності за рахунок коштів фонду з 27.07.2020 по даний час.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1