Справа № 202/6543/21
Провадження № 1-кс/202/5499/2021
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А
22 жовтня 2021 року м. Дніпро
Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , володільця майна ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000745 від 19.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

20 жовтня 2021 року прокурор відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт на напівпричіп «Bodeх» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , виданого 07.10.2021 року ТСЦ 1242, який належить ОСОБА_5 , з обов`язковим позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування.
Прокурором у клопотанні зазначено, що 18.10.2021 року в м. Новомосковську на вул. Сучкова відбулася дорожньо-транспортна пригода за участю водія ОСОБА_6 , який керував автомобілем «Renault Premium» реєстраційний номер НОМЕР_3 з напівпричепом «Bodeх» реєстраційний номер НОМЕР_1 , та пішохода ОСОБА_7 , в результаті чого останній помер.
19.10.2021 року під час проведення огляду місця події автомобіль «Renault Premium» реєстраційний номер НОМЕР_3 з напівпричепом «Bodeх» реєстраційний номер НОМЕР_1 вилучено та направлено на зберігання на територію майданчика тимчасового тримання транспортних засобів за адресою: м. Дніпро, вул. Курсантська, 22-А.
Автомобіль марки «Renault Premium» реєстраційний номер НОМЕР_3 з напівпричепом «Bodeх» реєстраційний номер НОМЕР_1 визнано речовим доказом.
З метою запобігання приховуванню, перетворенню, псуванню, знищенню, передачі, відчуженню речових доказів, проведення судових експертиз виникла необхідність в арешті напівпричепа «Bodeх» реєстраційний номер НОМЕР_1 .
У судове засідання прокурор не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання в її відсутність.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання в її відсутність.
Володілець майна ОСОБА_3 в судовому засіданні просив частково задовольнити клопотання прокурора, залишивши автомобіль у користуванні.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного:
Слідчим суддею встановлено, що 19.10.2021 року до ЄРДР були внесені відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 286 КК України, за № 0000745.
Як вбачається з матеріалів клопотання, під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди був вилучений автомобіль марки «Renault Premium» реєстраційний номер НОМЕР_3 з напівпричепом «Bodeх» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , виданого 07.10.2021 року ТСЦ 1242, належить ОСОБА_5 і який зберіг сліди кримінального правопорушення.
За змістом частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК України).
Так, за приписами статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
При цьому згідно статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, до яких у тому числі належить арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження .
Статтею 173 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Згідно з частиною другою статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна
накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу) , розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна (частина четверта статті 170 КПК України).
Відповідно до частини 11 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Слідчий суддя вважає доведеним, що був вчинений злочин і наявні обґрунтовані підстави вважати, що вилучений напівпричіп до транспортного засобу є доказом такого злочину, відповідає критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, оскільки зберіг на собі його сліди, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема за допомогою експертних досліджень.
У той же час існує загроза приховування, перетворення даного напівпричепу, оскільки на сьогодні не проведені всі необхідні слідчі дії та експертні дослідження транспортного засобу. Власник чи інші володільці вилученого транспортного засобу можуть бути заінтересовані в результатах кримінального провадження, в будь-який час розпорядитися ним.
Отже, матеріали клопотання доводять наявність правових підстав для накладення арешту на вилучений напівпричіп «Bodeх» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.
На переконання слідчого судді, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси власника або володільця цього майна та не матиме тяжких наслідків, оскільки мав місце злочин, внаслідок якого загинула людина, і для проведення експертних досліджень безпосередньо потрібен вказаний транспортний засіб з напівпричепом. Крім того, арешт майна носить тимчасовий характер, може бути скасований у подальшому відповідно до статті 174 КПК України.
Тому з метою забезпечення кримінального провадження та запобігання приховуванню, перетворенню напівпричепа «Bodeх» реєстраційний номер НОМЕР_1 на нього необхідно накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування ним.
Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора задовольнити.
Накласти арешт на напівпричіп «Bodeх» реєстраційний номер НОМЕР_1 шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування ним.
Роз`яснити, що відповідно до частини 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1