Справа № 991/1299/22
Провадження 1-кс/991/1314/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2022 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, у кримінальному провадженні № 0000047 від 29.01.2021,

ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_3 , подане в порядку ст.201 КПК України.

Клопотання обґрунтоване наступним.

05.08.2021 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду до підозрюваного ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 2 996 400,00 грн., з покладенням ряду процесуальних обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України.

10.08.2021 захисником підозрюваного ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_4 було внесено заставу у визначеному слідчим суддею розмірі на рахунок Вищого антикорупційного суду. Походження грошових коштів та можливість внесення застави у такому розмірі перевірялась детективами НАБУ.

Захисник зазначає, що підозрюваний належним чином виконує свої процесуальні обов`язки. До того ж наразі відносно ОСОБА_3 відсутні обов`язки, які на нього було покладено слідчим суддею при обранні запобіжного заходу, що вказує на відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

На даний час в Україні, починаючи від 24.02.2022 введено воєнний стан, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. А тому з метою допомоги Збройним силам України ОСОБА_3 бажає перерахувати грошові кошти в сумі 2 996 400 гривень, які булі внесені за нього у вигляді застави Збройним силам України для забезпечення обороноздатності, усвідомлюючи наслідки такого перерахування.

Поряд з цим, захисник ОСОБА_4 , який є заставодавцем, не заперечує проти такого рішення ОСОБА_3 .

Вищевказане і стало підставою для звернення до слідчого судді з даним клопотанням, оскільки для здійснення перерахування зазначених коштів, виникає потреба у зміні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_3 ..

На підставі наведеного, захисник просить слідчого суддю:

1.Змінити ОСОБА_3 , підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000047 від 29.01.2021 за ч.4 ст.368 КК України, обраний щодо нього 05.08.2021 запобіжний захід у вигляді застави в сумі 2 996 400 (два мільйони дев`ятсот дев`яносто шість тисяч чотириста) гривень на запобіжній захід у вигляді особистого зобов`язання.

2.Грошові кошти в сумі 2 996 400 (два мільйони дев`ятсот дев`яносто шість тисяч чотириста) гривень, які були внесені на рахунок Вищого антикорупційного суду у якості застави за ОСОБА_3 , перерахувати на спеціальній рахунок Збройних сил України, відкритий у Національному банку України: Банк: Національний банк України МФО 300001; Рахунок UA0992708; ; Отримувач: Національний банк України.

Окрім того в поданому клопотанні захисник, зважаючи на воєнний стан та неможливість прибути в судове засідання, просив проводити судовий розгляд без участі сторін.

До початку судового розгляду прокурор ОСОБА_5 надіслав до суду клопотання, в якому просив розгляд клопотання захисника здійснювати без участі прокурора, клопотання захисника підтримує та просить задовольнити.

В судове засідання учасники не з`явились.

Відповідно до абз.1 п.7 листа Верховного Суду «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» № 2/0/2-22 від 03.03.2022, якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК України, як виняток можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків.

Ураховуючи об`єктивні обставини, як виняток, можна допускати розгляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі підозрюваного, з належною мотивацією такої процедури розгляду (абз. 2 п. 7 вищезазначеного листа).

Слідчий суддя приймає вказані клопотання учасників провадження до уваги та вважає за можливе здійснювати розгляд клопотання захисника про зміну запобіжного заходу в умовах воєнного стану за відсутності учасників кримінального провадження на підставі загальних засад кримінального провадження, оскільки він відповідає конституційному принципу верховенства права. Це не призведе до обмежень прав і свобод людини і громадянина, обмеження яких згідно зі ст. 64 Конституції України заборонені навіть в умовах воєнного стану, а забезпечить оперативний і об`єктивний судовий контроль в умовах воєнного стану на виконання завдань кримінального провадження.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Вивчивши клопотання захисника та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч.1 ст.201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

В той же час, відповідно до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

У клопотанні адвоката ОСОБА_4 , поданого в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , сторона захисту, посилаючись на введення в Україні воєнного стану просить змінити запобіжний захід у вигляді застави на інший особисте зобов`язання, а грошові коши у сумі 2 996 400грн., внесені в якості застави за підозрюваного ОСОБА_3 , перерахувати на спеціальний рахунок Збройних Сил України.

Під час судового розгляду встановлено, що Національним антикорупційним бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000047, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.01.2021 за підозрою серед інших ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.368 КК України. Строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 22.05.2022.

За версією органу досудового розслідування в період з 05.03.2021 по 21.07.2021 голова Харківської обласної ради ОСОБА_3 , будучи особою, яка займає особливо відповідальне становище, діючи за попередньою змовою з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , вимагав та одержав неправомірну вигоду у розмірі 1 050 000 грн, що становить особливо великий розмір неправомірної вигоди, за вчинення дій з використанням повноважень та службового становища.

04.08.2021 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 368 КК України. Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України ОСОБА_3 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні.

Згідно з положеннями ч.6 ст.12, примітки до ст.45 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.368 КК України, є особливо тяжким корупційним злочином.

05.08.2021 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду (справа №991/5291/21 провадження № 1-кс/991/5373/21) за результатами розгляду клопотання старшого детектива Національного бюро Другого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 , погодженого прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу генерального прокурора ОСОБА_5 , відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у кримінальному провадженні №0000047 від 29.01.2021 за ч.4 ст.368 КК України, було обрано запобіжній захід у вигляді застави 1320 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 2 996 400 (два мільйони дев`ятсот дев`яносто шість тисяч чотириста) гривень, а також покладено строком на два місяці, тобто до 05.10.2021 наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме: 1)прибувати до детектива, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; 2)не відлучатися за межі Харківської області без дозволу слідчого, детектива, прокурора або суду; 3)повідомляти слідчого, детектива, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та роботи; 4)утримуватися від спілкування з ОСОБА_9 та ОСОБА_6 у цьому кримінальному провадженні поза межами процесуальних дій; 5)здати на зберігання до уповноважених органів державної влади свої паспорти громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд до України.

10.08.2021 за підозрюваного ОСОБА_3 захисником ОСОБА_4 внесено визначений розмір застави. Вказане стверджується квитанцією №6425 від 10.08.2021.

У подальшому, ухвалами слідчих суддів Вищого антикорупційного суду строк дії додаткових процесуальних обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_3 у зв`язку із застосуванням щодо нього запобіжного заходу у вигляді застави, неодноразово продовжувався. Так відповідно ухвалою слідчого судді від 21.09.2021 (справа №991/6471/21) строк дії обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України було продовжено ОСОБА_3 до 21.11.2021 включно; ухвалою від 18.11.2021 (справа №991/7689/21) продовжено строк дії обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України підозрюваному ОСОБА_3 до 17.01.2022 включно.

Під час ухвалення вказаних вище судових рішень було з`ясовано всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до підозрюваного відповідного запобіжного заходу та продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного, зокрема наявність обґрунтованості підозри (яка наразі не оскаржується захисником) та існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Захисник у клопотанні зауважив, що за весь час досудового слідства жодний із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, не встановлений.

Вказане не знайшло свого підтвердження під час судового розгляду, оскільки як вбачається з судових рішень про застосування запобіжного заходу у вигляді застави та продовження строку дії обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, слідчими суддями неодноразово встановлювалась наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Так слідчим суддею, під час вирішення питання про продовження строку дії додаткових процесуальних обов`язків, було встановлено наявність ризику переховування від слідства та суду та ризику незаконного впливу на свідків. Оцінюючи можливість підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя визнав такі дії вірогідними в будь-який момент кримінального провадження, оскільки досудове розслідування, як процедура, пов`язана з притягненням особи до відповідальності, не є статичним, що обумовлює можливість непрогнозованої зміни поведінки такої особи. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик продовжує існувати безвідносно до стадії кримінального провадження. Ризик незаконного впливу на інших підозрюваних також є досить обґрунтованим з огляду на те, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні злочину у співучасті разом із іншими підозрюваними у справі, тому він може здійснювати вплив на них у різних формах (умовляння, підкуп тощо), в тому числі з використанням свого авторитету та влади, з метою їх спонукання до ненадання відповідних показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

Слідчий суддя погоджується з ймовірністю існування таких ризиків на даний час.

Варто додати, що ризики, передбачені ч.1 ст.1 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. Тобто кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснення у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Окрім того захисник у клопотанні зазначив, що ОСОБА_3 належним чином виконує свої процесуальні обов`язки та на даний час відносно ОСОБА_3 відсутні обов`язки, які на нього були покладені при обранні запобіжного заходу.

Як вбачається з клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 від 18.01.2022, строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_3 процесуальних обов`язків закінчився 17.01.2022, а тому продовження цього строку більше не є можливим. У зв`язку з цим прокурор просив подане раніше стороною обвинувачення клопотання про продовження строку дії таких обов`язків ОСОБА_3 залишити без розгляду. Так, згідно ухвали слідчого судді від 19.01.2022 клопотання прокурора про продовження строку дії обов`язків ОСОБА_3 було залишено без розгляду.

Тобто наразі до ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді застави, який є безстроковим, без покладених на нього додаткових процесуальних обов`язків, визначених п.п.1-9 ч.5 ст.194 КПК України.

В клопотанні захисником ставиться питання про зміну підозрюваному ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Обґрунтовуючи подане клопотання захисник посилається на поточний стан країни та необхідність перерахування грошових коштів у сумі 2 996 400 грн., внесених в якості застави за підозрюваного ОСОБА_3 на рахунок Збройних Сил України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця). Так, застава забезпечує виконання підозрюваним обов`язків, покладених на підозрюваного як процесуальним законом, так і обов`язків, покладених слідчим суддею, що передбачені пунктами 1-9 частини 5 статті 194 КПК, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст.179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Обов`язки підозрюваного визначені в частині 7 статті 42 КПК України, зокрема, це прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду. Ці обов`язки покладаються на підозрюваного, виходячи з його процесуального статусу - статусу підозрюваного. Варто додати, що строк дії цих обов`язків співпадає з часом перебування особи у статусі підозрюваного (крім обов`язків, передбачених пунктом 2 частини 7 статті 42 КПК).

Разом з тим, саме з метою забезпечення виконання у тому числі і цих обов`язків для забезпечення дієвості кримінального провадження за наявності, зокрема, відповідних ризиків до підозрюваного можуть застосовуватися запобіжні заходи, зокрема, застава та особисте зобов`язання.

Пунктом 2 частини 7 статті 42 КПК окремо визначено обов`язок підозрюваного виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Ці обов`язки визначені пунктами 1-9 частини 5 статті 194 КПК не є окремим запобіжним заходом, а застосовуються додатково до обраного підозрюваному запобіжного заходу при наявності визначених в ч.5 ст.194 КПК України умов. Такі обов`язки покладаються на строк не більше двох місяців, який може бути продовжений (частина 7 статті 194 КПК).

При цьому варто звернути увагу на те, що норма частини 5 статті 194 КПК містить імперативний припис щодо зазначення слідчим суддею про обов`язок підозрюваного (без визначення строку цього обов`язку) прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади при застосуванні до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою. Окремо від цього слідчий суддя зобов`язує підозрюваного виконувати один або декілька обов`язків, передбачених пунктами 1-9 частини 5 статті 194 КПК (на строк не більше двох місяців).

На даний час, як було зазначено вище в цій ухвалі, до ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді застави, який є безстроковим, без покладених на нього додаткових процесуальних обов`язків, визначених п.п.2,3,4,8 ч.5 ст.194 КПК України, строк дії яких завершився та не був продовжений у встановленому законом порядку. Водночас, обов`язок підозрюваного, передбачений ч.5 ст.194 КПК України - прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади продовжує діяти, оскільки не обмежений двомісячним строком та кореспондується з обов`язком, встановленим п.1 ч.7 ст.42 КПК України, а отже співпадає з часом перебування особи у статусі підозрюваного.

Сторона захисту обґрунтовує подане клопотання про зміну запобіжного заходу введенням воєнного стану в Україні та бажанням підозрюваного ОСОБА_3 допомогти Збройним силам України, а відповідно і обороноздатності України шляхом перерахування грошових коштів, внесених за нього в якості застави.

24.02.2022 Російська Федерація розпочала широкомасштабне вторгнення в Україну по всій довжині спільного кордону від Луганська до Чернігова, а також із території Білорусі й окупованого Криму. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Верховною Радою України (Закон України № 2102-IX від 24.02.2022), в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

24.02.2022 Національний банк України ухвалив рішення відкрити спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України. Таке рішення ухвалене у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні, збройною агресією РФ та небезпекою для державної незалежності України, її територіальної цілісності.

Реквізити офіційного спеціального рахунку, зазначені на офіційному веб-сайті Національного банку України (https://bank.gov.ua/ua/news/all/natsionalniy-bank-vidkriv-spetsrahunok-dlya-zboru-koshtiv-na-potrebi-armiyi): UA0992708.

Відповідно до ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Як вбачається з клопотання та поданих стороною захисту матеріалів, прохання про перерахування грошових коштів, внесених в якості застави за підозрюваного ОСОБА_3 на рахунок Збройних сил України є добровільним та об`єднаним спільною згодою як підозрюваного так і його захисника, який є заставодавцем, з усвідомленням наслідків такого перерахування.

Варто додати, що відповідно до положень ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Прокурор ОСОБА_5 у наданому до суду клопотанні підтримав подане захисником клопотання та просив його задовольнити.

За наведених вище обставин, при вирішенні питання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя бере до уваги наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 368 КК України, яка була встановлена при розгляді питання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного (наразі обґрунтованість підозри не оскаржується) у сукупності з ймовірністю наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України; відсутність на даний час у ОСОБА_3 обов`язків, визначених п.п.1-9 ч.5 ст.194 КПК України, які на нього було покладено при обранні запобіжного заходу. Поряд з цим слідчий суддя враховує те, що в Україні введено воєнний стан, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, проведення воєнних дій на всій території України та необхідність підтримання обороноздатності української армії з метою надання відсічі збройній агресії, а також враховує бажання підозрюваного та заставодавця сприяти обороні України, шляхом перерахування коштів на рахунок Збройних сил України та надання таким чином фінансової допомоги армії.

Наявність цих обставин у сукупності з належною процесуальною поведінкою підозрюваного як до настання так і під час воєнного стану, його намір брати активну участь у захисті України шляхом перерахування кошів, внесених в якості застави за нього, з усвідомленням наслідків такого перерахування, слідчий суддя вважає за можливе змінити підозрюваному ОСОБА_3 застосований до нього запобіжний захід у вигляді застави на запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Відповідно до ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно з п. 7 Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 січня 2012 р. № 15 (в актуальній редакції), кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково у випадках, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України. Застава повертається особі або заставодавцю у безготівковій формі на зазначений ними банківський рахунок, а у разі відсутності такого рахунка - готівкою через банки або підприємства поштового зв`язку (п. 8 Порядку).

Разом з тим, Національний банк України 24.02.2022 ухвалив рішення відкрити спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України.

Підозрюваний та його захисник заставодавець просили перерахувати грошові кошти у сумі 2 996 400грн. з рахунку Вищого антикорупційного суду на цей спеціальний рахунок. Таке прохання також підтримав прокурор у поданому до суду клопотанні.

З урахуванням позиції підозрюваного та захисника заставодавця щодо розпорядження власними грошовими коштами шляхом перерахування суми застави на спеціальний банківський рахунок Збройних Сил України, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити таке прохання.

З огляду на викладене, клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , подане в порядку ст. 201 КПК України, підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 131, 132, 176-179, 193-194, 196, 201, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання захисника задовольнити.

Змінити запобіжний захід у вигляді застави, застосований до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у кримінальному провадженні №0000047 від 29.01.2021 за ч.4 ст.368 КК України, згідно ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05.08.2021 у розмірі 1320 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 2 996 400 (два мільйони дев`ятсот дев`яносто шість тисяч чотириста) гривень, на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_3 виконувати процесуальний обов`язок, встановлений ч.5 ст.194 КПК України - прибувати до детектива, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора та суду за першою вимогою та обов`язки підозрюваного, встановлені ч.7 ст.42 КПК України .

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_3 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Заставу в сумі 2 996 400 (два мільйони дев`ятсот дев`яносто шість тисяч чотириста) гривень, внесену ОСОБА_4 (код НОМЕР_1 ) за підозрюваного ОСОБА_3 , на розрахунковий рахунок Вищого антикорупційного суду UA0096000, на підставі ухвали Вищого антикорупційного суду від 05.08.2021, справа 991/5291/21, за клопотанням сторони захисту перерахувати на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України (для зарахування коштів у національній валюті) з наступними реквізитами:

Банк: Національний банк України

МФО 300001

Рахунок № UA0992708

Отримувач: Національний банк України

Призначення платежу: на підтримку Збройних Сил України

Контроль за виконанням ухвали в частині запобіжного заходу покласти на прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1