№ провадження 1-кс/646/1938/2021
Справа № 646/6898/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2021 року м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
секретар судових засідань ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0090535 від 22 жовтня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

встановив:
26 жовтня 2021 року до суду надійшло клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0090535 від 22 жовтня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, а саме: 1 (одного) полімерного прозорого зіп-пакету з речовиною кристалічного походження всередині, яку вилучено та поміщено до сейф-пакету № 2642378, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Клопотання обґрунтовано тим, що сектором дізнання Відділу поліції № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000535 від 22 жовтня 2021 року за ознаками складу кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Так, 21 жовтня 2021 року до чч Відділу поліції № 1 Харківського РУП № 1 ГУ Національної поліції в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 21 жовтня 2021 року приблизно о 16.08 годині за адресою: м. Харків, пров. Лугопарковий, біля буд. 2, працівниками поліції виявлено невстановлену особу, яка зберігає при собі речовин, схожу на наркотичну.

21 жовтня 2021 року в період часу з 16:40 до 17:00 годин дізнавачем сектору дізнання ОСОБА_4 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , де знаходився громадянин, який представився як ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , який на запитання дізнавача, чи є у нього при собі речі заборонені у вільному обігу, наркотичні засоби або препарати, останній повідомив, що має при собі психотропну речовину - РVР, після чого дістав зі своєї кишені 1 (один) полімерний прозорий зіп-пакет, всередині якого речовина кристалічного походження. Вказану речовину вилучено та поміщено до сейф-пакету № 2642378, опечатано та скріплено підписами понятих, особи у якої вилучалось та особи, яка вилучала.

22 жовтня 2021 року вказаний предмет визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0090535 від 22 жовтня 2021 року.

Прокурор зазначає, що тимчасово вилучене майно має доказове значення для встановлення обставин у вказаному кримінальному провадженні. Крім того, вилучені речі мають ознаки вилученого з вільного обігу майна, що дає підстави забезпечити його схоронність для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення та перетворення.

З урахуванням викладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, які мають значення для кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Прокурор ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі та просив клопотання задовольнити.

Відповідно до ст. 172 КПК України неприбуття у судове засідання викликаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання приходить до такого висновку.

Сектором дізнання Відділу поліції № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000535 від 22 жовтня 2021 року за ознаками складу кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Зі змісту протоколу огляду місця події від 21 жовтня 2021 року вбачається, що 21 жовтня 2021 року в період часу з 16:40 до 17:00 годин проведено огляд місця події за адресою: м. Харків, вул. Лугопаркова, біля будинку 2, де знаходився молодий чоловік, який представився як ОСОБА_5 , 2000 р.н., після чого у присутності двох понятих та під запис відеокамери на запитання чи є у нього при собі речі заборонені у вільному обігу, наркотичні засоби або препарати, останній повідомив, що є та дістав зі своєї кишені 1 (один) полімерний прозорий пакет з кристалічною речовиною, яку у присутності понятих поміщено до спецпакету.

Постановою дізнавача сектору дізнання Відділу поліції № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 22 жовтня 2021 року 1 (один) полімерний зіп-пакет, всередині якого невідома речовина кристалічного походження, яку поміщено до сейф-пакету № 2642378, опечатано та скріплено підписами понятих, особи, у якої вилучалось та особи, яка вилучала, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0090535 від 22 жовтня 2021 року.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Тимчасово вилучене майно, на яке прокурор просить накласти арешт, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Отже, відповідно до ст. 91 КПК України майно, на яке прокурор просить накласти арешт, має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження.

Враховуючи правову підставу для арешту майна, а саме внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за № 0090535 від 22 жовтня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, наслідки арешту, завдання кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що незастосування арешту може призвести до приховування, пошкодження, знищення, перетворення та відчуження вищевказаного тимчасово вилученого майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, тому приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131-132, 170-173 КПК України, слідчий суддя

постановив:
Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0090535 від 22 жовтня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України - задовольнити.

Накласти арешт із забороною відчуження, розпорядження та користування на тимчасово вилучене 21 жовтня 2021 року під час огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Лугопаркова, біля будинку 2, а саме:

- 1 (один) полімерний зіп-пакет, всередині якого невідома речовина кристалічного походження, яку поміщено до сейф-пакету № 2642378, який опечатано та скріплено підписами учасників та понятих.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати у встановленому законодавством порядку.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, у той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя - ОСОБА_1