Справа № 952/786/21
Провадження № 1-кп/952/54/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21.10.2021 року Зачепилівський районний суд Харківської області у складі:
головуючого, судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
обвинуваченої ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченої ОСОБА_5 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дніпропетровськ, українки, громадянки України, неодруженої, непрацюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , несудимої,
в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України,
Прокурор ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченої ОСОБА_4 , посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України.
У підготовчому судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_4 не заперечувала проти задоволення зазначеного клопотання, вказала, що винна у скоєнні даного злочину.
Захисник обвинуваченої ОСОБА_5 заперечив проти застосування до обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважає його необґрунтованим у зв`язку з недоведеністю наявності ризиків, на які посилається прокурор в своєму клопотанні.
При вирішенні питання щодо доцільності застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченої ОСОБА_4 суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що вона у період часу із вечора 23.07.2021 по 04 год. 30 хв. 24.07.2021, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_2 , під час сварки зі своїм співмешканцем ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи з раптово виниклим умислом, направленим на заподіяння смерті останньому, нанесла йому два удари ножем в ділянку грудної клітини, чим спричинила потерпілому дві непроникаючі колото-різані рани на грудній клітині зліва, що відносяться до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я. Потім ОСОБА_4 , продовжуючи свої злочинні дії, нанесла ОСОБА_6 один удар ножем в ліву пахову ділянку, чим спричинила останньому проникаючу колото-різану рану лівої пахової ділянки з пошкодженням кровоносної судини, що ускладнилось розвитком гострої крововтрати. Після чого, ОСОБА_6 в результаті отриманої колото-різаної рани живота помер через незначний проміжок часу.
Із матеріалів справи судом вбачається, що на досудовому розслідуванні ухвалою слідчого судді Красноградського районного суду Харківської області від 29.07.2021 обвинуваченій ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 20.09.2021. Ухвалою слідчого судді від 13.09.2021 строк дії запобіжного заходу продовжено у межах строку досудового розслідування даного кримінального провадження до 24.10.2021.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
Відповідно до положень ч.1ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою ст.176 цього Кодексу.
У підготовчому судовому засіданні судом встановлено, що у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що існують ризики того, що обвинувачена ОСОБА_4 може:
1. Переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст. 177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки вона обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за вчинення якого передбачена у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 15 років.
2. Незаконно впливати на свідків (п.3ч.1 ст. 177 КПК України), зокрема на ОСОБА_7 , яка надана свідчення, що напередодні вбивства ОСОБА_6 23.07.2021 була очевидцем сварки та бійки у дворі між убитим та ОСОБА_4 , а також свідка ОСОБА_8 , до якої прийшла ОСОБА_4 близько 04 год. 30 хв. 24.07.2021 р. та розповіла, що вдарила співмешканця ОСОБА_6 кочергою по голові від чого той впав та лежить у крові на підлозі в будинку.
3. Вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст. 177 КПК України), так як обвинувачена ОСОБА_4 міцних соціальних зв`язків немає, постійний заробіток відсутній, а отже і джерела для існування також, що може призвести до вчинення останньою інших злочинів.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Тому, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченою злочину, а також тяжкість покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 15 років, що буде обрано до обвинуваченої у разі визнання її винуватості, запобігти вищевказаним ризикам можливо лише шляхом застосування до обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, що зможе гарантувати її належну процесуальну поведінку.
Застосування більш м`якого запобіжного заходу є недоцільним, оскільки не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.
Згідно до ч.3 ст.183 КПК України суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України. Відповідно до п. 2 ч.4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 199, 314, 395 КПК України, суд, -
Клопотання прокурора Зачепилівського відділу Красноградської окружної прокуратури Харківської області про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченої ОСОБА_4 - задовольнити.
Обрати обвинуваченій у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, починаючи з 17 год. 00 хв. 21 жовтня 2021 року до 17 год. 00 хв. 19 грудня 2021 року включно.
Для тримання під вартою обвинувачена ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».
Копію ухвали про обрання запобіжного заходу вручити обвинуваченій негайно після її проголошення.
Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.
Головуючий, суддя ОСОБА_1

Копію ухвали отримала «____»_________2021 ___год..____хв. ____________ ОСОБА_4