ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/228/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" січня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004964 від 02.12.2020 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про тимчасовий доступ до речейта документів у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004964 від 02.12.2020 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а саме матеріалів нотаріальної справи щодо посвідчення 13.12.2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 довіреності від 13.12.2018 року, якою уповноважує ОСОБА_6 , що перебуває у володінні приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 .
Клопотання мотивоване тим, що в провадженні ІНФОРМАЦІЯ_1 перебувають матеріали кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004964 від 02.12.2020 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України за фактом протиправного заволодіння шахрайським шляхом житловим будинком та земельною ділянкою за адресою АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_7 .
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на праві власності мав житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 105. 3 кв. м., а також земельну ділянку, кадастровий номер : 90 : 154 : 0036 за адресою АДРЕСА_1 .
Допитаний син власника вказаного вище нерухомого майна ОСОБА_7 пояснив, що у нього є батько ОСОБА_7 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 в приватному будинку, та упродовж 2 - х років перебуває у тяжкому стані після інсульту, паралізований та потребує догляду. У зв`язку з чим за його батьком на протязі 2 (двох) років доглядала жінка на ім`я ОСОБА_8 , яку він випадково знайшов, оскільки остання перебувала в пошуках собі житла, після чого він запропонував ОСОБА_8 вказані умови, а саме доглядати за батьком, на що остання погодилась. Він особисто провідував свого батька ОСОБА_7 один раз на тиждень.
У листопаді 2020 року у ОСОБА_7 виникло бажання прописати в будинок АДРЕСА_1 , який належить його батькові ОСОБА_7 , свого сина ОСОБА_9 , 2005 року народження, у зв`язку з чим він приїхав за вище вказаною адресою, щоб забрати всі наявні документи на будинок. Однак документів на будинок він не знайшов. У подальшому ОСОБА_10 дізнався про те, що невідомі особи від імені його батька шахрайським шляхом заволоділи його правовстановлюючими документами та перепродали житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 також земельну ділянку, кадастровий номер : 90 : 154 : 0036.
Встановлено, що 02 грудня 2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_11 посвідчено договори купівлі продажу житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , а також земельної ділянки кадастровий номер : 90 : 154 : 0036 ), відповідно до яких невстановлена особа від імені ОСОБА_7 перепродала вказане нерухоме майно нібито ОСОБА_12 , від імені якої діяв ОСОБА_13 .
У подальшому, згідно витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 11 березня 2020 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_14 посвідчив договір дарування земельної ділянки та житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 відповідно до якого ОСОБА_12 подарувала вказане майно ОСОБА_15 .

Таким чином, невстановлені досудовим розслідуванням особи шахрайським шляхом заволоділи житловим будинком за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000 ), а також земельною ділянкою, кадастровий номер :90:154:0036 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000 ).

Слідчий вважає, що на даний час у органу досудового розслідвання виникла необхідність в проведенні тимчасового доступу до речей та документів та отриманні оригіналів документів, а саме матеріалів нотаріальної справи щодо посвідчення 13.12.2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 довіреності від 13.12.2018 року, якою (хто саме не зазначено) уповноважує ОСОБА_6 (уповноваження на що не зазначено), що перебуває у володінні приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 з метою призначення почеркознавчої експертизи.
Слідчий, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду клопотання, не з`явився, про причини неявки не повідомив.
Процедуру вирішення слідчим суддею питання про тимчасовий доступ до речей і документів регламентовано ст.163 КПК. За її правилами відповідне клопотання розглядається за участю сторони кримінального провадження, котра його подала, та особи, у володінні якої знаходяться речі й документи, за винятком випадків прийняття слідчим суддею рішення розглядати клопотання за відсутності цієї особи для запобігання ризикам зміни або знищення речей чи документів.
Стаття 163 КПК передбачає обов`язкову участь в судовому засіданні автора клопотання. Проте механізму забезпечення явки такої особи, якщо вона з певних причин не прибула, кримінальний процесуальний закон не встановлює й дії слідчого судді в цьому разі не регламентує, на відміну від випадків не з`явлення інших учасників процесу на різних стадіях провадження, насамперед під час розгляду справи по суті.
Зокрема, у разі неприбуття в судове засідання без поважних причин прокурора чи захисника суд вправі порушити перед уповноваженими органами питання про їх відповідальність (ч.1 ст.324 КПК); за умови неявки цивільного позивача, його представника чи законного представника залишити позов без розгляду, крім випадків можливості вирішення позовних вимог по суті за відсутності цих осіб (ч.1 ст.326 КПК); у разі неприбуття обвинуваченого, цивільного відповідача, його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, потерпілого, свідка накласти на них грошове стягнення, а щодо обвинуваченого і свідка також застосувати примусовий привід (ч.1 ст.323; ст.325; чч.2, 3 ст.326; ч.1 ст.327 КПК).
Юридична невизначеність наслідків неявки в судове засідання автора клопотання про тимчасовий доступ до документів, позбавляє слідчого суддю можливості вжити правових заходів реагування і відповідно прийняти законне процесуальне рішення, зумовлене неприбуттям слідчого, зокрема, залишити клопотання без розгляду чи закрити провадження.
За таких підстав слідчий суддя дійшов висновку про розгляд поданого слідчим клопотання за відсутності слідчого.

Окрім того слідчий у порядку ч.2 ст. 163 КПК України звернувся із письмовим клопотання, про його розгляд за відсутності та без без виклику особи, у володінні якої знаходяться речі/документи, тимчовий доступ до яких він просить, оскільки існує ймовірна наявність достатніх підстав вважати, що наявні реальна загроза зміни або знищення речей чи документів
Так, якщо сторона кримінального провадження, яка звернулася з клопотанням, доведе наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, клопотання може бути розглянуто слідчим суддею, судом без виклику особи, у володінні якої вони знаходяться (ч.2 ст. 163 КПК України).
Розгляд клопотання здійснювався без виклику особи, у володінні якої знаходяться речі та документи, оскільки наявні достатні підстави вважати, що існує реальна загроза зміни чи знищення вказаних документів, що узгоджується із ч.4 ст. 163 КПК України, за обгрунтованим клопотанням слідчого/прокурора.
Вивчивши матеріали клопотання, з урахуванням положення ст. 163 КПК України, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає відмові у задоволенні, виходячи з наступних підстав.
Виходячи зі змісту вимог ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, одним із яких є тимчасовий доступ до речей і документів.

Згідно ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність і відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).
Частиною другою статті 159 КПК України визначено, що тимчасовий доступ до речей та документів здійснюється на підставі ухвали слідчого судді.
Відповідно до ч.5 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи: 1) перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; 2) самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні; 3) не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.

Так, слідчий суддя встановив, що подане слічим клопотання не містить як дати звернення до слідчого судді, так й погодження його прокурором, яке подано до канцелярії суду 21.01.2022 року за вх. № 4253.

Як вбачається із доводів клопотання, слідчий вважає, що на даний час у органу досудового розслідвання виникла необхідність в проведенні тимчасового доступу до речей та документів й отриманні оригіналів документів, а саме матеріалів нотаріальної справи щодо посвідчення 13.12.2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 довіреності від 13.12.2018 року, якою (хто саме не зазначено) уповноважує ОСОБА_6 (уповноваження на що не зазначено), що перебуває у володінні приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 з метою призначення почеркознавчої експертизи.
Окрім того, зважаючи на зміст клопотання та його доводи, слідчий не довів, що самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, таке речі (документи) мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, відсутня інформація про особу, яка уповноважила ОСОБА_6 діяти в його інтересах, й така інформація відсутня як у описовій (мотивувальні) частинах, так й прохальній частинах клопотання, а також те, що зазначені речі (документи) перебувають або можуть перебувати у володінні вказаної особи.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 110, 163 166, 258, 259, 263, 309, 369 372 та ст. 395 КПК України, -
УХВАЛИВ :
У задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004964 від 02.12.2020 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, - відмовити.
Ухвала слідчого судді відповідно до ст. 309 КПК України оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: