У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 жовтня 2021 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання дізнавача ВнП №1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № №0001064 від 14.09.2021, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 360 КК України,

ВСТАНОВИВ:

21.10.2021 року дізнавач ВнП №1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, про накладення арешту на кабель ОКТп (2.7) ДП12Е1 чорного кольору близько 2 м., яке упаковано до сейф-пакету № 7236011 із підписами учасників огляду, шляхом позбавлення права відчуження, розпорядження та користування.

В обґрунтування даного клопотання дізнавач зазначила, що 13.09.2021 року до канцелярії ВнП №1 надійшла ухвала суду від слідчого судді ОСОБА_4 , від 27.08.2021 року відносно до якої суд зобов`язує внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви представника ТОВ «Х-СІТУ» гр. ОСОБА_5 з приводу пошкодження магістральних ліній зв`язку, які належать ТОВ «Х-СІТУ».

14.09.2021 відомості про дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001064 попередня правова кваліфікація ч.1 ст. 360 КК України.

20.10.2021 року у ОСОБА_6 , який представляє інтереси ТОВ «Х-СІТУ», на підставі довіреності №5 на представництво було добровільно вилучено кабель ОКТп (2.7) ДП12Е1 чорного кольору близько 2 м., який в подальшому було поміщено до сейф пакету №7236011, який герметично заклеєно та підписано усіма учасниками події.
20.10.2021 року, кабель ОКТп (2.7) ДП12Е1 чорного кольору визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та направлено до НДЕКЦ МВС України для проведення трасологічної експертизи;
Відповідно п. 1 ч.1 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Дізнавач в судове засідання не з`явилася, проте, в її клопотанні міститься прохання про розгляд справи за її відсутності, просить його задовольнити.

Представник ТОВ «Х-СІТУ» ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, повідомлений про розгляд клопотання телефонограмою.

Перевіривши надані матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

З огляду викладене, слідчий суддя приходить до висновку про те, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, а відтак наявні підстави з якими законодавець пов`язує застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаного майна.

Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи положення ст.98 КПК України, є всі підстави вважати, що кабель ОКТп (2.7) ДП12Е1 чорного кольору близько 2 м. є предметом вчинення кримінального правопорушення, який може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З огляду на наведене, у цій частині клопотання слідчого є обґрунтованим.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Дізнавач просить накласти арешт на указане майно із встановленням заборон відчуження, розпорядження та користування його власнику.

Слідчий суддя вважає такий спосіб співмірним і таким, що не призведе до надмірного втручання у право власності ТОВ «Х-СІТУ».

Менш обтяжливий спосіб арешту майна на думку слідчого судді, призведе до неможливості його збереження та може призвести до перетворення, передачі, відчуження або до настання інших наслідків, які можуть перешкодити повному, швидкому та неупередженому розслідуванню.

З огляду на викладене,клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт, з позбавленням права відчуження, розпорядження та користування на кабель ОКТп (2.7) ДП12Е1 чорного кольору близько 2 м., власником якого є ТОВ «Х-СІТУ».

Виконання ухвали покласти на дізнавача ВнП №1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Ухвала про арешт виконується негайно.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя