Чортківський районний суд Тернопільської області
"16" вересня 2021 р. Справа № 608/1919/18
Номер провадження1-кп/608/15/2021
Чортківський районний суд Тернопільської області в складі: головуючого суду судді ОСОБА_1
з участю секретаря ОСОБА_2 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника адвоката ОСОБА_6 ,
В провадженні Чортківського районного суду Тернопільської області перебуває вищезазначене кримінальне провадження.
28 липня 2021 року прокурор ОСОБА_7 в порядку ст. 330 КПК України заявив клопотання про проведення в кримінальному провадженні судово-психіатричної експертизи обвинуваченого ОСОБА_5 , на вирішення якої поставити питання:
-Чи дійсно хворіє епілепсією або іншим психічним захворюванням обвинувачений ОСОБА_5 , якщо так, то чи може він брати участь у судових засіданнях, відбувати покарання, пов`язане з позбавленням волі?
-Чи є обвинувачений ОСОБА_5 суспільно небезпечним?
В судовому засіданні захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 також заявив клопотання про проведення комплексної комісійної судової психолого-психіатричної та судово-медичної експертиз із залученням експертів за фахом неврології, судової медицини, психології та психіатрії, проведення якої доручити експертам комунального некомерційного підприємства Тернопільська обласна клінічна психоневрологічна лікаря та експертам Тернопільського обласного бюро судово-медичної експертизи, на вирішення якої просить поставити наступні питання:
-Чи страждав обвинувачений ОСОБА_5 в момент скоєння інкримінованого йому кримінального правопорушення яким-небудь психічним захворюванням, якщо так, то яким саме?
-Чи міг ОСОБА_5 усвідомлювати свої дії та керувати ними в момент вчинення кримінального правопорушення?
-Чи знаходився обвинувачений ОСОБА_5 в момент скоєння інкримінованого йому кримінального правопорушення у тимчасово-хворобливому стані та чи міг він давати раду своїм діям та керувати ними?
-Чи страждає на теперішній час обвинувачений ОСОБА_5 яким-небудь психічним захворюванням, якщо так, то яким саме, чи може він давати раду своїм діям та керувати ними на теперішній час?
-Чи потребує на даний час ОСОБА_5 застосування примусових заходів медичного характеру?
-Чи перебував обвинувачений ОСОБА_5 у вказаній ситуації у стані вираженої емоційної збудженості чи емоційної напруженості, які можуть розглядатись як психологічна основа виникнення сильного душевного хвилювання?
-На які захворювання нервової системи страждає ОСОБА_5 , які супроводжуються (можуть супроводжуватися) втратою чи порушенням свідомості або перебуванням у іншому хворобливому стані, що пов`язано з порушенням рухів?
-При наявному в ОСОБА_5 захворюванні, як часто може відбуватися втрата (порушення) свідомості, яка тривалість такого стану?
-Чи можуть впливати зовнішні фактори (різки звуки, поштовхи тощо) на вихід особи з такого стану?
-Чи можлива втрата (порушення) свідомості при наявному в ОСОБА_5 захворюванні без первинних об`єктивних проявів передвісників втрати свідомості?
-Чи мало місце порушення (втрата стану) свідомості ОСОБА_5 перед первинним зіткненням транспортного засобу з пішоходом ОСОБА_8 чи під час нього?
-Який мінімальний період часу має пройти між проявом передвісників втрати свідомості та втратою свідомості при наявному у ОСОБА_5 захворюванні?
- Чи виявлені у ОСОБА_5 при лікуванні та послідуючих обстеженнях (МРТ , ЕКГ тощо) захворювання, хворобливі зміни, які б могли б вплинути на порушення стану свідомості під час ДТП 01.08.2018 року?
-Якщо у ОСОБА_5 виявлені будь-які хворобливі зміни в організмі (голові), то чи могли вони в момент ДТП ( ОСОБА_5 не зробив своєчасний поворот ліворуч і не застосував гальмування) спричинити тимчасову, короткочасну втрату орієнтації в просторі та часі у власній особі, так як за показаннями очевидців (потерпілої та свідків) ОСОБА_5 перебував у повній прострації (не реагував на вчинене, не усвідомлював вчиненого, на звернення реагував неадекватно, на запитання відповідав не по суті)?
Експертизу просить проводити з особистою участю обвинуваченого ОСОБА_5 .
Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду, приходить до висновку про часткове задоволення клопотання прокурора та захисника з наступних мотивів.
Так, статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.
Згідно ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 332 КПК України, суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо, зокрема, під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу.
Згідно ч.ч. 3 та 4 ст. 332 вищезазначеного Кодексу до ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом. Суд має право не включати до ухвали питання, поставлені учасниками судового провадження, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі. Після постановлення судом ухвали про доручення проведення експертизи судовий розгляд продовжується, крім випадків, якщо таке продовження неможливе до отримання висновку експерта.
Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
За змістом частини другої вказаної статті слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо, зокрема, визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.
Відповідно до ч. 1 ст. 509 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані залучити експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними. Такими обставинами, зокрема, є наявність згідно з медичним документом у особи розладу психічної діяльності або психічного захворювання.
Наказом МОЗ № 865 від 08.05.2018 року «Про затвердження порядку проведення судово-психіатричної експертизи» встановлено, що судово-психіатричні експертизи проводять державні спеціалізовані судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України.
Оскільки визначення психічного стану обвинуваченого відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 91 КПК України є обставиною, що підлягає доказуванню у кримінальному провадженні, іншими способами психічний стан обвинуваченого на даний час встановити неможливо, суд дійшов висновку, що потреби судового розгляду кримінального провадження виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи та дають підстави для призначення амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи для визначення психічного стану обвинуваченого ОСОБА_5 , виходячи з наступних обставин.
9 липня 2021 року обвинувачений ОСОБА_5 був госпіталізований із залу Чортківського районного суду і перебував на стаціонарному лікуванні до 23 липня 2021 року з діагнозом: Ідіопатична епілепсія з наявністю частих (до 7 раз в тиждень) простих абстансів, що вбачається із медичної карти стаціонарного хворого № 933.
28 липня 2021 року обвинувачений ОСОБА_5 не з`явився на судовий розгляд кримінального провадження. До суду було надано довідку № 28 від 26 липня 2021 року про перебування ОСОБА_5 на лікуванні в неврологічному відділенні Чортківської лікарні з приводу епілептичної хвороби з частими простими абсансами 5-7 разів в тиждень та рідкими розгорнутими тоніко-клонічними нападами (1-2 рази в місяць). 25 липня 2021 року о 14-й годині 17 хвилин до ОСОБА_5 було зареєстровано виклик екстренної медичної допомоги.
На стаціонарному лікуванні обвинувачений ОСОБА_5 перебував з 25 по 30 липня 2021 року з діагнозом: Ідіопатична епілепсія.
Вказані обставини підтверджуються інформацією Комунального некомерційного підприємства "Центр екстренної медичної допомоги та медицини катастроф" Тернопільської обласної ради від 17 серпня 2021 року № 242 та медичною картою стаціонарного хворого № 1006.
І раніше були виїзди швидкої медичної допомоги до обвинуваченого ОСОБА_5 , що підтверджується повідомленням Комунального некомерційного підприємства "Центр екстренної медичної допомоги та медицини катастроф" Тернопільської обласної ради від 28 листопада 2019 року № 133.
Враховуючи положення ч. 6 ст. 244 КПК України, проведення експертизи слід доручити лікарям-експертам, з поставленням перед ними запитань, які вказані у клопотанні прокурора та захисника, а саме:
-Чи дійсно обвинувачений ОСОБА_5 на теперішній час хворіє епілепсією або яким-небудь іншим психічним захворюванням, якщо так, то яким саме, чи може він давати звіт своїм діям та керувати ними, а також, чи може він брати участь в судових засіданнях, відбувати покарання, пов`язане з позбавленням волі?
-Чи потребує на даний час обвинувачений ОСОБА_5 застосування примусових заходів медичного характеру, якщо так, то яких саме?
Щодо інших питань, які зазначені в клопотанні прокурора та захисника, то суд зазначає наступне.
Питання, чи є обвинувачений ОСОБА_5 суспільно небезпечним, не відноситься до компетенції судово-психіатричної експертизи, а тому судом таке питання відхиляється.
В своєму клопотанні захисник обвинуваченого просить поставити на вирішення експертизи питання:
Чи страждав обвинувачений ОСОБА_5 в момент скоєння інкримінованого йому кримінального правопорушення яким-небудь психічним захворюванням, якщо так, то яким саме?
-Чи міг ОСОБА_5 усвідомлювати свої дії та керувати ними в момент вчинення кримінального правопорушення?
-Чи знаходився обвинувачений ОСОБА_5 в момент скоєння інкримінованого йому кримінального правопорушення у тимчасово-хворобливому стані та чи міг він давати раду своїм діям та керувати ними?
Так, в кримінальному провадженні під час досудового розслідування була проведена судово-психіатрична експертиза з участю психолога і висновок такої експертизи досліджено в ході судового розгляду.
Висновком судово-психіатричної експертизи № 379 від 16 серпня 2018 року підтверджується, що в період, який відноситься до інкримінованого йому злочину, обвинувачений ОСОБА_5 психічними захворюваннями чи тимчасовими розладами психічної діяльності не страждав, тому він міг давати звіт своїм діям та керувати ними. В даний час обвинувачений ОСОБА_5 психічними розладами не страждає, може давати звіт своїм діям та керувати ними. Обвинувачений ОСОБА_5 застосування до нього примусових заходів медичного характеру не потребує.
Таким чином, цим висновком надано відповіді на вищезазначені питання, а тому судом при вирішенні клопотання захисника в цій частині такі питання відхиляються.
В клопотанні захисника не наведено нові обставини, які би могли бути підставою повторного винесення вказаних питань на вирішення судово-психіатричної експертизи.
Суд також не вбачає підстав для винесення на розгляд експертизи і питання про те, чи перебував обвинувачений ОСОБА_5 у вказаній ситуації у стані вираженої емоційної збудженості чи емоційної напруженості, які можуть розглядатись як психологічна основа виникнення сильного душевного хвилювання, оскільки ні під час досудового слідства, ні під час судового розгляду кримінального провадження не встановлено, що на момент ДТП обвинувачений ОСОБА_5 знаходився в стані вираженої емоційної збудженості чи емоційної напруженості, в чому такий стан проявлявся.
Також під час досудового розслідування була проведена і судово-медична експертиза щодо обвинуваченого ОСОБА_5 і висновок такої експертизи також досліджувався в ході судового розгляду.
Відповідно до висновку судово-медичної експертизи № 59, під час проведення якої були враховані дані медичної карти амбулаторного хворого обвинуваченого ОСОБА_5 , протоколу комп`ютерної томографії головного мозку останнього, томографічних сканів голови, рентгенограми, справи МСЕК № 137, протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 1 серпня 2018 року, висновку судово-психіатричної експертизи № 379 від 16 серпня 2018 року, при обстеженнях обвинуваченого ОСОБА_5 01 серпня 2018 року після дорожньо-транспортної пригоди лікарями спеціалістами - терапевтом і невропатологом, проведені йому того ж дня клінічні аналізи крові (у тому числі - на вміст глюкози), записи про які внесені у його медичну карту амбулаторного хворого Чортківської районної поліклініки та комп`ютерної томографії головного мозку, будь-яких медичних даних, що могли б вказувати на втрату ним свідомості під час керування транспортним засобом 01.08.2018 року близько 11 години 45 хвилин, не виявлено. Згідно з записами у наданих для проведення експертизи медичних документах, у ОСОБА_5 за період лікарського спостереження з 2007 року, крім наслідків перенесеної у жовтні 2005 року травми правої верхньої кінцівки ("стійкі післятравматичні згинальні контрактури II, III, IV, V пальців. Кісткові анкілози III, IV п. п`ястнофалангових суглобів. Хронічний післятравматичний остеомієліт основної фаланги III п. в ст. стійкої ремісії. Порушення функції захвату і утримання правої китиці III ст."), з приводу чого 06.03.2018 йому встановлено III групу інвалідності довічно, лікарями при його зверненнях відмічалися порушення з боку вегетативної нервової системи - вегето-судинна дистонія (ВСД) за "кардіальним", "гіпертонічним", "змішаним" типами, а також виставлялися діагнози "дисметаболічна кардіоміопатія" та "ожиріння III ст.". Зазначені стани не викликають раптової втрати свідомості.
Отже, вказаним висновком підтверджуєьться те, що будь-яких медичних даних, що могли б вказувати на втрату ним свідомості під час керування транспортним засобом 01.08.2018 року близько 11 год. 45 хв., не виявлено.
Оскільки наступні питання захисника в клопотанні про проведення експертизи пов`язуються з втратою (порушенням свідомості) обвинуваченого ОСОБА_5 , а вищенаведеним висновком судово-медичної експертизи № 59 втрата свідомості обвинуваченим виключається, а тому суд не вбачає підстав для проведення судово-медичної експертизи з таких питань.
Водночас суд зазначає, що висновки проведених в кримінальному провадженні експертиз є достатньо обґрунтованими, логічними та об`єктивними, наданими в межах компетенції експертів. При цьому будь-якого порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи не встановлено.
Під час дослідження вказаних експертиз зі сторони учасників судового розгляду не висловлювались позиції щодо необґрунтованості цих експертиз, або таких, які б викликали сумніви в їх правильності.
Під час судового розгляду в судовому засіданні були допитані експерти, які проводили експертизи і вони дали вичерпні відповіді на поставлені питання в межах проведених досліджень.
Отже, з врахуванням наведеного, суд констатує наявність підстав для призначення в справі судово-психіатричної експертизи обвинуваченого ОСОБА_5 .
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 91, 242, 244, 332, 509 КПК України, суд -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про призначення в кримінальному провадженні судово-психіатричної експертизи та клопотання захисника про проведення комплексної комісійної судової психолого-психіатричної та судово-медичної експертизи задовольнити частково.
Призначити в кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 в злочині, передбаченому ч. 2 ст. 286 Кримінального кодексу України, амбулаторну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:
1. Чи дійсно обвинувачений ОСОБА_5 на теперішній час хворіє епілепсією або яким-небудь іншим психічним захворюванням, якщо так, то яким саме, чи може він давати звіт своїм діям та керувати ними, а також, чи може він брати участь в судових засіданнях, відбувати покарання, пов`язане з позбавленням волі?
2. Чи потребує на даний час обвинувачений ОСОБА_5 застосування примусових заходів медичного характеру, якщо так, то яких саме?
Експертизу проводити з обов`язковою участю обвинуваченого ОСОБА_5 .
Попередити експертів (експерта) про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України за надання завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.
В розпорядження експертів надати матеріали кримінального провадження Чортківського районного суду - справа № 608/1919/18 (провадження № 1-кп/608/15/2021) та медичну документацію обвинуваченого ОСОБА_5 .
Розгляд кримінального провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 відкласти до отримання судом висновку експерта.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути відповідно до ч. 1 ст. 392 КПК України включені до апеляційної скарги на судове рішення.
Повний текст ухвали оголошено о 17-й годині 30 хвилин 21 вересня 2021 року.
Суддя: ОСОБА_1