Провадження 1-кп/991/192/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 грудня 2021 року Київ

Колегія суддів Вищого антикорупційного суду в складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 розглянула клопотання захисників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , подані в інтересах обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , про зміну запобіжних заходів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000044.

Судове провадження проведено за участі сторін та інших учасників судового провадження:

прокурора: ОСОБА_9 ,

обвинувачених: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 ,

захисників: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 ,

секретаря судового засідання: ОСОБА_18 .

У процесі розгляду суд встановив:

1.04 жовтня 2021 року до Вищого антикорупційного суду надійшли клопотання захисників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про зменшення розмірів застав, подані в інтересах обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , в яких зазначено про бездоганну процесуальну поведінку обвинувачених як з часу обрання запобіжних заходів на стадії досудового розслідування, так і під час дії застави під час судового розгляду, що свідчить про істотне зменшення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 не ухилялися від суду, вчасно з`являються на кожне призначене судове засідання. Вони мають постійне місце проживання, працюють, мають міцні соціальні та родинні зв`язки. Описані вище обставини у сукупності свідчать про наявність підстав для зменшення встановлених ухвалами Солом`янського районного суду м. Києва від 31 січня 2018 року застав у розмірах: ОСОБА_6 5 000 556 грн, ОСОБА_7 2 000 000 грн, ОСОБА_8 1 497 700 грн, та їх визначення в межах п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, які в повній мірі здатні запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 статті 177 КПК України.

2.У судовому засіданні обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та їх захисники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 підтримали заявлені клопотання.

2.1.Прокурор ОСОБА_9 вважає, що визначені застави, їх розміри та ті обов`язки, які покладає на обвинувачених ст. 182 КПК України, є дієвим запобіжним заходом, оскільки ризики переховування від суду та незаконного впливу на свідків, експертів продовжують існувати. Прибуття на судові засідання - це обов`язок обвинувачених і казати про те, що виконання ними своїх обов`язків, передбачених законом, є підставою зменшення застави, не можна.

2.2.Заслухавши думку осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, та інших учасників судового провадження, дослідивши матеріали, що надані до клопотань, суд дійшов таких висновків.

3.Відповідно до ухвал Солом`янського районного суду м. Києва від 31 січня 2018 року обвинуваченим ОСОБА_6 визначено розмір застави в розмірі 5 000 556 грн, ОСОБА_7 2 000 000 грн, ОСОБА_8 1 497 700 грн.

4.Станом на час розгляду клопотань про зменшення розміру застави обов`язків, передбачених ч. 5 с. 194 КПК України, на обвинувачених не покладено.

5.Частиною першою статті 201 КПК України визначено, що обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

5.1.Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких відносяться верховенство права і законність (ч. 1 ст. 7 КПК України).

5.2.Статтею 8 КПК визначено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави; такий принцип застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

6.Клопотання про зміну запобіжного заходу розглядається за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

6.1.Так, ч. 1 ст. 194 КПК України встановлює, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

6.2.Кримінальне процесуальне законодавство не визначає переліку підстав зміни запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту, ст. 201 КПК України вказує тільки на те, що до клопотання мають бути додані матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

6.3.Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий.

6.4.Зміна запобіжного заходу може полягати у зміні виду запобіжного заходу, скасуванні, зміні або покладенні додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК, чи у зміні способу виконання цих обов`язків.

7.Суд звертає увагу на те, що підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення.

7.1.Такі ж підстави можуть бути враховані судом в конкретній справі при вирішенні питання про зменшення розміру застави, який було визначено раніше за судовим рішенням.

7.2.Суд зазначає, що обґрунтованість застосування запобіжного заходу у вигляді застави, може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказаний запобіжний захід було застосовано, та у зв`язку з виникненням інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення або скасування, оскільки строк дії цього запобіжного заходу в ухвалах суду не зазначено, а тривалість в часі запобіжного заходу без врахування обставин справи в конкретному випадку може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

8.Відповідно ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

9.Разом з тим, на переконання суду ризики, передбачені ст. 177 КПК, не зменшились та продовжують існувати з огляду на таке.

9.1.Позитивна репутація обвинувачених була предметом оцінки слідчого судді під час обрання запобіжного заходу, розгляду клопотань прокурора про продовження строку дії обов`язків, які долучені до клопотань захисників, а тому сама по собі вона не може слугувати підставою для зміни запобіжного заходу.

9.2.Посилання в клопотанні на належне виконання обвинуваченими покладених на них обов`язків як на підставу для зміни запобіжного заходу суд вважає необґрунтованими. Суд зауважує, що посилання захисників на добросовісне виконання обвинуваченими таких обов`язків не спростовує і не нівелює ризики, про які йдеться в даній ухвалі суду. Виконання покладених обов`язків є обов`язковим для особи, щодо якої вони застосовані, їх виконання не можна представляти як таке, що залежить від волі обвинуваченого і, тим більше, обумовлює зміну запобіжного заходу.

9.3.Так, ризик переховування обумовлюється можливістю притягнення обвинувачених до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для обвинувачених наслідками і суворістю передбаченого покарання, оскільки злочин, у якому обвинувачується ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 є корупційним, санкція якого, передбачає покарання у виді позбавлення волі з конфіскацією майна.

9.4.Важливим аспектом є також те, що звільнення від відбування покарання з випробуванням чи призначення покарання більш м`якого, ніж передбачено законом, за вчинення корупційного злочину КК не передбачено (ст. 69, 75 КК).

10.При встановленні наявності ризику впливу на свідків, суд враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку, на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду, на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). При цьому, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

10.1.За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

10.2.На переконання суду, з переходом на стадію судового провадження ризик незаконного впливу на свідків лише актуалізується, адже за наслідками ознайомленням з матеріалами кримінального провадження обвинувачений стає обізнаним про всіх осіб, які допитувалися у цьому кримінальному провадженні.

11.Суд вважає, що за вказаних вище обставин обраний щодо обвинувачених запобіжний захід у вигляді застави, у визначеному розмірі, буде співмірним з існуючими ризиками, відповідатиме характеристикам осіб обвинувачених та буде достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки обвинувачених.

12.Крім того, посилання захисників на те, що обвинувачені мають постійне місце проживання, міцні соціальні та родинні зв`язки, а також те, що всі вони працюють, не дають жодних нових суттєвих аргументів, які б давали підстави для зменшення розміру застави. Захисники не долучили до клопотань жодні документи, як б свідчили про існування зазначених ними обставин, окрім як наказів про прийняття на роботу.

13.Також суд бере до уваги, що обрані обвинуваченим запобіжні заходи у вигляді застави є неособистими кошти були внесені третіми особами. Тобто належна процесуальна поведінка ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , на переконання колегії, значною мірою зумовлена їх моральним зобов`язанням перед заставодавцями, які несуть майнову відповідальність за перших. Можливість втрати грошей заставодавця в порівнянні з можливістю втрати власних грошей для обвинувачених є фактором, що більшою мірою стимулює належне виконання процесуальних обов`язків, тому внаслідок зменшення розміру неособистої застави ризик неналежної поведінки значно більше зростає у порівнянні з ситуацією, коли б застава була особистою.

14.З огляду на викладене суд вважає, що клопотання захисників не підлягають задоволенню.

Керуючись вищенаведеним та на підставі статей 182, 201, 372, 376 КПК України суд постановив:

1.Клопотання захисників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , подані в інтересах обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , про зміну запобіжних заходів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000044, залишити без задоволення.
2.Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_19