ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1466/21 Справа № 199/6503/21 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2021 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

Судді доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_5 та її представника адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 27 серпня 2021 року про відмову в поновленні строку на подання скарги щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення, -
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_7 ,

В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 27 серпня 2021 року відмовлено ОСОБА_5 у поновленні строку на подання скарги на бездіяльність уповноваженої особи ВП № 1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи ВП № 1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР повернута заявнику з усіма доданими до неї матеріалами.
Слідчим суддею встановлено, що заявник подала до суду скаргу 29.06.2021 року з пропуском 10 денного строку для звернення з нею. Право на оскарження та перебіг відповідного строку обчислюється саме з того моменту, коли слідчий мав здійснити певні дії, але не вчинив їх.

В апеляції:
- скаржник та її адвокат просять скасувати ухвалу та матеріали скарги направити до суду першої інстанції для прийняття процесуального рішення у відповідності до вимог КПК України.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилаються на те, що офіційно представником скаржника було отримано лист від поліції лише 09.08.2021 року, з якого вбачається бездіяльність посадових осіб відділення поліції щодо невнесення відомостей за заявою ОСОБА_5 до ЄРДР, тому строк на подачу цієї скарги у скаржника виник 09.08.2021 року, у в`язку з чим скаржник та його представник мали законне право на протязі 10 днів подати слідчому судді скаргу та клопотання про поновлення строку на подачу скарги.

Сторони в судове засідання не з`явилися, скаржник та її представник просили слухати справу без їх участі, враховуючи, що згідно ч. 4 ст. 405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, розгляд апеляційної скарги на оскаржену ухвалу слідчого судді здійснюється без участі сторін кримінального провадження.
Дослідивши надані матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.
За приписами ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Згідно ч. 4 цієї статті, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
З аналізу зазначених вище норм слідує, що реєстратор, не пізніше 24 годин після повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Вказані обставини слідчим суддею в повній мірі з`ясовані, належним чином в ухвалі, що оскаржується, обґрунтовані.
Так, встановлено, що ОСОБА_5 29.06.2021 року звернулась до ВП № 1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області із заявою щодо скоєння ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КК України, за фактом злісного ухилення від сплати встановлених рішенням суду коштів на утримання дитини (аліментів) та просила внести відомості по її заяві до ЄРДР. До слідчого судді заявник звернулась зі скаргою згідно трекінгу на конверті тільки 19.08.2021 року після отримання її представником листа від поліції 09.08.2021 року, у зв`язку з чим просили поновити строк на подачу скарги щодо бездіяльності посадових осіб поліції.
Слідчий суддя, розглядаючи клопотання про поновлення процесуального строку на подачу вищезазначеної скарги дійшов обгрунтованого висновку про те, що заявником подана скарга з пропуском 10-ти денного строку, встановленого ч. 1 ст. 304 КПК України, для звернення з нею, вказуючи на те, що право на оскарження та перебіг відповідного строку обчислюється саме з того моменту, коли слідчий мав здійснити певні дії, але не вчинив їх, а тому при обчисленні строку оскарження не має жодного значення день, коли особа отримала документальне підтвердження допущеної бездіяльності.
Оскільки за правилами, встановленими ч. 1 ст. 214 КПК України, внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положень ч. 5 ст. 115 КПК України, відповідно до яких при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, 10-ти денний строк для подання скарги на бездіяльність уповноваженої особи ВП № 1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.
Отже висновок слідчого судді суду першої інстанції, що скаржником подана скарга з порушенням строку встановленого законом з досить тривалим терміном і скаржником та його представником не наведено переконливих доказів поважності причин пропуску цього строку, є обгрунтованим і таким, що відповідає обставинам цього питання.
Посилання як в скарзі так і в апеляції на отримання листа лише 09.08.2021 року на запит адвоката, де ВП №1 повідомив про результат розгляду цього звернення щодо притягнення до відповідальності ОСОБА_8 і проведення з ним профілактичної бесіди та притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 183-1 КУпАП, як на факт того що про бездіяльність посадових осіб поліції скаржнику стало відомого саме цієї тільки дати, вважаю також такими, що не можуть бути прийнятними як обставинами, що унеможливлювали своєчасно подати скаргу, оскільки цей лист є відповіддю на звернення адвоката від 12.07.2021 року, а не на заяву його довірительки від 29.06.2012 року про внесення відомостей до ЄРДР за фактом злісного ухилення від сплати аліментів.
Окрім того, запит адвоката направлений до відділу поліції як і надання скарги до суду поза межами вже 10 денного терміну в досить тривалий термін, свідчать про втрату інтересу заявника (скаржника) до результатів розгляду його заяви. При цьому, будь-яких інших причин про поважність причин пропуску строку в клопотанні скаржник не наводить, як і не зазначає про об`єктивні обставини чи перешкоди, які завадили йому протягом такого тривалого періоду звернутися до суду.
При цьому, також зважаю на практику ЄСПЛ, зокрема, у рішеннях у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) та у справі Устименко проти України (заява № 32053/13, п. 47, остаточне від 29 січня 2016 року), Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.
Таким чином, посилання скаржника та його представника про те, що вони дізналися про бездіяльність посадових осіб тільки 09.08.2021 року, як на причини пропуску визначеного процесуальним законом строку, не є такими, які можна визнати поважними, а клопотання про поновлення строку на оскарження не містить обґрунтованих доводів, які б свідчили про наявність інших поважних причин, які перешкодили останньому вчасно звернутися до суду зі скаргою.
За таких обставин, порушень вимог кримінального процесуального законодавства, які б слугували підставами для скасування ухвали слідчого судді за наведених мотивів в апеляції не встановлено. Ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою, вмотивованою та такою, що не підлягає скасуванню, а тому вимоги апеляції скаржника та її представника не підлягають задоволенню.
Керуючись ст. ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу ОСОБА_5 та її представника адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 27 серпня 2021 року щодо ОСОБА_5 - залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4