печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3232/22-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора першого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000764 від 10.06.2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 365-2 КК України,

В С Т А Н О В И В :

21.01.2022 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора першого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , згідно вимог якого, останній проситьнакласти арешт на об`єкти нерухомого майна нежитлова будівля літ. «А» з реєстраційним номером 000 загальною площею 1508,5 кв.м. та групи нежитлових приміщень:
1). Група нежитлових приміщень Б-1 (І поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 314.5 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-1;
2). Група нежитлових приміщень Б-2 (ІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 346.7 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-2;
3). Група нежитлових приміщень Б-3 (ІІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 345.3 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-3;
4). Група нежитлових приміщень Б-4 (ІV поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 345.2 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-4;
5). Група нежитлових приміщень Б-5 (V поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 390.3 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-5;
6). Група нежитлових приміщень Б-6 (VІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 388.3 кв. м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9, приміщення Б-6;
7). Група нежитлових приміщень Б-7 (VІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 388.5 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-7;
8). Група нежитлових приміщень Б-8 (VІІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 163.3 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , які відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно належать ТОВ «Бізнес центр «Подол»» (), шляхом заборони будь-яким фізичним та юридичним особам експлуатувати, користуватись та розпоряджатись вказаним майном, проводити будівельні роботи на вказаних об`єктах, а також заборони їх відчуження органами державної реєстрації прав, державними реєстраторами прав на нерухоме майно, у тому числі особами, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, зокрема Міністерству юстиції України та його територіальним органам, нотаріусам та іншим органам чи особам, які виконують функції держаної реєстрації прав на нерухоме майно у відповідності до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», вчиняти будь-які реєстраційні дії у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відносно, в тому числі щодо укладання будь-яких договорів купівлі-продажу, оренди, іпотеки щодо зазначених об`єктів нерухомого майна.
В обґрунтування клопотання зазначив, що державні реєстратори зловживаючи повноваженнями особи, які надають публічні послуги з метою отримання неправомірної вигоди, діючи за попередньою змовою із особами суб`єктами господарювання, які виготовляють технічну документацію на об`єкти нерухомого майна із недостовірними відомостями, з власниками та посадовими особами - суб`єктів господарювання, що є власниками нерухомого майна, всупереч Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно затвердженим постановою КМУ № 1141 від 26.10.2011, вносять зміни до державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо його поділу, збільшення площі, тощо.
Відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Конституцією України, Цивільним, Господарським і Земельним кодексами України, цим Законом, законами України "Про Генеральну схему планування території України", "Про основи містобудування", "Про архітектурну діяльність", "Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду", "Про землеустрій", іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»
Будівництво - нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва.
Відповідно до ст. 26 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»: Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:
1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;
2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;
3) затвердження проектної документації;
4) виконання підготовчих та будівельних робіт;
4-1) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування);
5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;
6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Відповідно до ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» Замовник має право виконувати будівельні роботи після:
1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;
3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".
Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.
Відповідно до ст. 35 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт.
Виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт забороняється.
Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт не дає права на виконання будівельних робіт.
Відповідно до ст. 37 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Відповідно до ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» Експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.
Відповідно до ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Відповідно вищевикладеного, регулювання містобудівної діяльності у м. Києві здійснюється Київською міською радою (Київською міською державною адміністрацією), структурними підрозділами та іншими органами місцевого самоврядування.
Рішенням Київської міської ради №411/1415 від 15.11.2016 затверджено «Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Києва.
Відповідно до вищевказаного Порядку, всі замовники, які здійснюють або мають намір здійснити на території м. Києва нове будівництво, реконструкцію обєктів (будинків, будівель, споруд, їх комплексів або частин), незалежно від форми власності, повинні сплачувати пайові внески на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста.
Реконструкція - перебудова прийнятого в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва (частини будинку, будівлі, споруди), що передбачає зміну його геометричних розмірів зі зміною функціонального призначення (або без такої), внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників об`єкта (кількість продукції, потужність тощо), забезпечення вдосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов його експлуатації та якості послуг.
До реконструкції в розумінні цього Порядку також відносяться всі види робіт, за результатами яких відбулись зміни загальної площі об`єкта.
Пайова участь є обов`язковим внеском, який замовник має сплатити до бюджету міста Києва, крім випадків, передбачених законами України та цим Порядком.
Замовник зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва/реконструкції об`єкта звернутися до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва/реконструкції. Департамент протягом 15 робочих днів з дня отримання документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва.
Таким чином, 07.07.2020р. державний реєстратор приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 зловживаючи повноваженнями особи, яка надає публічні послуги з метою отримання неправомірної вигоди всупереч Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно затвердженим постановою КМУ № 1141 від 26.10.2011 вніс зміни до державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, щодо об`єктів нерухомого майна з реєстраційними номерами 000 (нежитловий будинок літ «А») та №000 (нежитловий будинок літ «Б»), які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , внаслідок чого, безпідставно вніс до Державного реєстру прав відомості, щодо збільшення загальної площі для приміщення літ. «А» із 1360,1 кв.м. до 1508,5 кв.м. та для приміщення літ. «Б» із 1056,1 кв.м. до 2681,1 кв.м.
Досудовим розслідуванням встановлено, що у власності ТОВ «Бізнес центр «Подол»» () перебувають об`єкти нерухомого майна з реєстраційними номерами 000 (нежитловий будинок літ «А») загальною площею 1360,1 кв.м. та №000 (нежитловий будинок літ «Б») загальною площею 1056,1 кв.м., які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .
В період 2019 2020 року посадовими особами ТОВ «Бізнес центр «Подол»» () реконструкцію (один із видів будівельних робіт) вищевказаних приміщень, внаслідок якої, було збільшено поверховість приміщення «літ. «Б» та загальна площа обох приміщень.
Вищевказані будівельні роботи, посадовими особами ТОВ «Бізнес центр «Подол»» () проведено із порушенням містобудівного законодавства, тобто без реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт, отримання містобудівних умов та обмежень, проведення експертизи проекту будівельних робіт, отримання дозволу на початок та проведення будівельних робіт, укладання договору пайової участі в розвитку інфраструктури м. Києва.
Після завершення будівельних робіт, посадові особи ТОВ «Бізнес центр «Подол»» () для легалізації незаконного будівництва, уникнення процедури введення його в експлуатацію та сплати пайової участі, достовірно знаючи, що вказані будівельні роботи проведені із порушенням містобудівного законодавства, з метою приведення у відповідність відомостей, щодо технічних характеристик реконструйованих приміщень у державному реєстрі, дійшли змови із невстановленими особами, які зобов`язалися видати та видали завідомо підроблені документи від ТОВ «КБФ «Будпроект», а саме Висновок про технічні показники об`єкта нерухомого майна від 18.06.2020 №1014, Технічний паспорт від 18.06.2020, та державним реєстратором приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 , який зобов`язався та провів, на підставі завідомо для нього підроблених та невідповідних документів державну реєстрацію, щодо технічних змін вищевказаного об`єкту нерухомого майна.
Після чого, посадовими особами ТОВ «Бізнес центр «Подол»» (), з метою приховання вчиненого криміналь ного правопорушення, проведено поділ нежитлового приміщення «Літ. Б» за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9 на 8 окремих об`єктів нерухомого майна, а саме:
1). Група нежитлових приміщень Б-1 (І поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 314.5 кв. м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9, приміщення Б-1;
2). Група нежитлових приміщень Б-2 (ІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 346.7 кв. м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9, приміщення Б-2;
3). Група нежитлових приміщень Б-3 (ІІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 345.3 кв. м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9, приміщення Б-3;
4). Група нежитлових приміщень Б-4 (ІV поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 345.2 кв. м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9, приміщення Б-4;
5). Група нежитлових приміщень Б-5 (V поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 390.3 кв. м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9, приміщення Б-5;
6). Група нежитлових приміщень Б-6 (VІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 388.3 кв. м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9, приміщення Б-6;
7). Група нежитлових приміщень Б-7 (VІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 388.5 кв. м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9, приміщення Б-7;
8). Група нежитлових приміщень Б-8 (VІІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 163.3 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 .
Постановою слідчого вказане нерухоме майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Вищевказані обставини вчинення кримінального правопорушення підтверджуються матеріалами кримінального провадження, які зібрані в ході досудового розслідування, а саме:
1). Результатами камеральної перевірки (Акт від 02.09.2021) комісією Міністерства юстиції, в ході якої встановлено, що за заявою про державну реєстрацію права власності від 02.07.2020 №40267729, поданою ТОВ «Бізнес центр «Подол»» (), приватним нотаріусом ОСОБА_4 прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 07.07.2020 № 52988324, на підставі якого внесено зміни до розділу №000 на нежилий будинок «Літ. А», розташований за адресою: АДРЕСА_1 та змінено загальну площу із 1360,1 кв.м. на 1508,5 кв.м. та зміни до розділу №000 на нежилий будинок «Літ. Б», де змінено площу із 1056,1 кв.м. на 2682,1 кв.м.
Вказані реєстраційні дії, були вчинені на підставі поданих Заявником документів, а саме: технічний паспорт від 18.06.2020, висновок про технічні показники об`єкта нерухомого майна від 18.06.2020 виданих ТОВ «КБФ «Будпроект», а також заява іпотекодержателя про згоду на здійснення ТОВ «Бізнес центр «Подол»» () реконструкції вказаних об`єктів нерухомого майна, що в свою чергу підтверджує усвідомлення посадових осіб ТОВ «Бізнес центр «Подол»» () виду та характеру будівельних робіт, які проводилися із об`єктами нерухомого майна.
Так, за результатами перевірки проведених реєстраційних дій, комісією виявлені порушення вимог пунктів 6,8,9,12 Порядку №1127, статей 10, 18, 20, 24, 27 Закону «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», зокрема зазначено, що нотаріус ОСОБА_5 був зобов`язаний відмовити в державній реєстрації прав, у звязку не поданням до заяви документів, які підтверджують введення в експлуатацію обєкту завершеного будівництва;
2). Допитом в якості свідка засновника ТОВ «Бізнес центр «Подол»» (), який вказує на те, що на вищевказаних об`єктах нерухомого майна проводилися ремонтні роботи, які саме він не знає та не знає хто займався державною реєстрацією вказаних об`єктів. Що не відповідає дійсності, оскільки, подавав заяву про те, що не заперечує, як іпотекодержатель проти проведення реконструкції даних обєктів нерухомого майна;
3). Допитом в якості свідка директора ТОВ «КБФ «Будпроект», який повідомив, що ніколи не виготовляв та не підписував технічний паспорт від 18.06.2020, висновок про технічні показники об`єкта нерухомого майна від 18.06.2020, які були подані нотаріусу ОСОБА_4 та не мав жодних взаємовідносин із ТОВ «Бізнес центр «Подол»;
4). Листом Державної архітектурно-будівельної інспекції України, відповідно до якого - ТОВ «Бізнес центр «Подол»» () не надавалися будь-які дозвільні документи на проведення будівельних робіт за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 2;
5). Листом Департаменту містобудування та архітектури, про те, що департаментом не надавалися містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки на АДРЕСА_1 ;
6). Листами Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва, відповідно до якого Департамент не видавав та не реєстрував будь-яких документів, що надають право на проведення будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінцених будівництвом об`єктів за адресою: АДРЕСА_1 . Перевірку вказаних об`єктів провести не представилося можливим, оскільки на час перевірки посадових осіб не було за місцем здійснення господарської діяльності, а на письмове запрошення останні не прибули;
7). Протоколом огляду веб-сайту «GoogleMap», відповідно до якого виявлено фотозображення об`єктів нерухомого майна за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9 (нежитлових приміщень ОСОБА_6 , «Б») за 2015 рік та фотозображення реконструйованих приміщень, при порівнянні яких виявлено зміни, а саме відмічено, що нежитлове приміщення «Б» збільшилося на 3-4 поверхи. Що вказує саме на проведення реконструкції, а не ремонтних робіт;
8). Оголошеннями про здачу в оренду приміщень в БЦ «Подол», який розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Що вказує на те, що дане приміщення уже використовується.
9). Листом Департамент економіки та інвестицій КМДА, щодо відсутності укладеного договору про сплату пайового внеску із замовником будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .
Враховуючи вищевикладене, а також те, що об`єкти нерухомого майна розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , нежитлова будівля літ. «А» з реєстраційним номером 000 загальною площею 1508,5 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , та 1). Група нежитлових приміщень Б-1 (І поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 314.5 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-1; 2). Група нежитлових приміщень Б-2 (ІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 346.7 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-2; 3). Група нежитлових приміщень Б-3 (ІІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 345.3 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-3; 4). Група нежитлових приміщень Б-4 (ІV поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 345.2 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-4; 5). Група нежитлових приміщень Б-5 (V поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 390.3 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-5; 6). Група нежитлових приміщень Б-6 (VІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 388.3 кв. м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9, приміщення Б-6; 7). Група нежитлових приміщень Б-7 (VІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 388.5 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-7; 8). Група нежитлових приміщень Б-8 (VІІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 163.3 кв. м., які розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , є речовими доказами, з метою забезпечення збереження вищевказаного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, виникла необхідність у накладенні арешту на вище вказане майно на строк проведення досудового розслідування та судового розгляду.
На даний час, у ході досудового розслідування виникла необхідність такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаних земельних ділянок, з метою уникнення можливості їх відчуження, забезпечення збереження речових доказів, що були об`єктом кримінально протиправних дій.
Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
У судове засідання прокурор/слідчий не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, представник сторони обвинувачення подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримує та просить задовольнити та накласти арешт з метою збереження речових доказів.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації особою, яка подала клопотання, її процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи в суді, ураховуючи, що підстав для визнання явки представника сторони обвинувачення обов`язковою не має, вважаю за можливе розглянути клопотання у його відсутність та одночасно приймаючи до уваги до уваги приписи ч. 2 ст. 172 КПК України, без повідомлення власника майна.
Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.
З матеріалів клопотання вбачається що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000764 від 10.06.2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 365-2 КК України.
Постановою слідчого наступне нерухоме майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні, а саме:
1). Група нежитлових приміщень Б-1 (І поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 314.5 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-1;
2). Група нежитлових приміщень Б-2 (ІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 346.7 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-2;
3). Група нежитлових приміщень Б-3 (ІІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 345.3 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-3;
4). Група нежитлових приміщень Б-4 (ІV поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 345.2 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-4;
5). Група нежитлових приміщень Б-5 (V поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 390.3 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-5;
6). Група нежитлових приміщень Б-6 (VІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 388.3 кв. м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9, приміщення Б-6;
7). Група нежитлових приміщень Б-7 (VІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 388.5 кв. м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9, приміщення Б-7;
8). Група нежитлових приміщень Б-8 (VІІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 163.3 кв. м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9, приміщення Б-8.
Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».
Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series А N 52). Іншими словами, має існувати обгрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", п. 50, Series А N 98).
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до вимог до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до вимог ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.
Отже, майно, яке має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.
З огляду на зазначені вимоги закону слідчий суддя приходить до висновку про те, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні № 0000764 від 10.06.2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 365-2 КК України, а відтак наявні підстави з якими законодавець пов`язує застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаного майна.
Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання про задоволення клопотання прокурора про накладення арешту на вищезазначене майно, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, тобто є предметом кримінального правопорушення та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя з огляду на конкретні обставини справи та враховуючи, що необхідно виконати ряд слідчих дій, спрямованих на всебічне, повне та об`єктивне розслідування всіх обставин кримінального правопорушення, вважає наявними підстави для накладення арешту на вказане майно з метою збереження речових доказів, оскільки прокурором доведено, що у разі незастосування такого заходу забезпечення існують ризики його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, що в подальшому ускладнить встановлення істини у кримінальному провадженні та проведенню необхідних слідчих (процесуальних) дій.
Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на об`єкти нерухомого майна нежитлова будівля літ. «А» з реєстраційним номером 000 загальною площею 1508,5 кв.м. та групи нежитлових приміщень:

1). Група нежитлових приміщень Б-1 (І поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 314.5 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-1;

2). Група нежитлових приміщень Б-2 (ІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 346.7 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-2;

3). Група нежитлових приміщень Б-3 (ІІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 345.3 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-3;

4). Група нежитлових приміщень Б-4 (ІV поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 345.2 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-4;

5). Група нежитлових приміщень Б-5 (V поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 390.3 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-5;

6). Група нежитлових приміщень Б-6 (VІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 388.3 кв. м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 9, приміщення Б-6;

7). Група нежитлових приміщень Б-7 (VІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 388.5 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення Б-7;

8). Група нежитлових приміщень Б-8 (VІІІ поверх) з реєстраційним номером 000, загальною площею 163.3 кв. м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , які відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно належать ТОВ «Бізнес центр «Подол»» (), шляхом заборони будь-яким фізичним та юридичним особам експлуатувати, користуватись та розпоряджатись вказаним майном, проводити будівельні роботи на вказаних об`єктах, а також заборони їх відчуження органами державної реєстрації прав, державними реєстраторами прав на нерухоме майно, у тому числі особами, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, зокрема Міністерству юстиції України та його територіальним органам, нотаріусам та іншим органам чи особам, які виконують функції держаної реєстрації прав на нерухоме майно у відповідності до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», вчиняти будь-які реєстраційні дії у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відносно, в тому числі щодо укладання будь-яких договорів купівлі-продажу, оренди, іпотеки щодо зазначених об`єктів нерухомого майна.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1