Справа № 212/8366/21
У Х В А Л А

17 вересня 2021 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції 3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Комісарівка П`ятихатського району Дніпропетровської області, громадянину України, має базову загальну середню освіту, не одруженому, малолітніх дітей на утриманні не маючому, не працюючому, інвалідності не має, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, останній раз 29.02.2016 П`ятихатським районним судом Дніпропетровської області за ст. 186 ч.3 КК України до 5 років 6 місяців позбавлення волі. Звільнений 06.09.2019 умовно- достроково невідбутий строк 1 рік 8 місяців 9 днів,

підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч.3 ст. 15 ч.2 ст. 186 КК України, -

встановив:

До слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 09.09.2021 року повторно відкрито викрав чуже майно, яке належить потерпілій ОСОБА_7 із застосуванням насильства, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілої.

Крім того, 16.09.2021 ОСОБА_4 повторно намагався відкрито заволодіти чужим майном, яке належить потерпілій ОСОБА_8 із застосуванням насильства, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілої, однак не виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, що не залежали від його волі.

Дії ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковані за ч.2 ст. 186 КК України, за ознаками відкритого викрадення чужого майна (грабіж), поєднаного з насильством, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненого повторно, та за ч.3 ст. 15 ч.2 ст. 186 КК України за ознаками незакінченого замаху на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаного з насильством, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненого повторно, якщо особа не виконала усі дії, які вважала необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, що не залежали від її волі.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 2 ст. 186, ч.3 ст.15 ч.2 ст. 186 КК України, які відносяться до категорії тяжких злочинів, за які передбачається покарання у вигляді позбавленням волі до шести років, враховуючи особу підозрюваного, який не має стійких соціальних зв`язків у виді офіційного працевлаштування, не одружений, що може свідчити про ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення в подальшому кримінальної відповідальності.

Також, ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення. Підстави, які свідчать про наявність даного ризику необхідно вважати те, що підозрюваний ОСОБА_4 є особою раніше неодноразово судимою, не працюючою, а тому є всі підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може скоїти в подальшому корисливі кримінальні правопорушення з метою відшукування коштів для існування.

У зв`язку з необхідністю запобігання вищевказаних ризиків до підозрюваного ОСОБА_4 доцільно застосувати найбільш суворий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою

В судовому засіданні прокурор на задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою наполягав, просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 , заперечували проти клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підлягає задоволенню з таких підстав.

Відомості про кримінальні правопорушення внесені до ЄРДР 10.09.2021 та 16.09.2021 за № 0000681, за правовою кваліфікацією за ст. 186 ч.2, ч.3 ст. 15 ч.2 ст. 186 КК України.

17 вересня 2021 року об 11-00 годині ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст. 186 КК України, за ознаками відкритого викрадення чужого майна (грабіж), поєднаного з насильством, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненого повторно, та за ч.3 ст. 15 ч.2 ст. 186 КК України за ознаками незакінченого замаху на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаного з насильством, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненого повторно, якщо особа не виконала усі дії, які вважала необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, що не залежали від її волі.

Копію клопотання та доданих матеріалів підозрюваний отримав об 11 год. 05 хв. 17 вересня 2021 року.

Згідно із ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчий звертаючись з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою довів про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень за ознаками ч. 2 ст. 186, ч.3 ст. 15 ч.2 ст. 186 КК України, наявність достатніх даних, що існують ризики переховування підозрюваним від органів досудового слідства та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, та про те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.

Згідно п. 4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, санкція статті 186 ч.2 КК України передбачає покарання до шести років позбавлення волі.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Феррарі Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим лише тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки це є завданням органів досудового розслідування (попереднього слідства).

Також Європейський суд з прав людини у справі «Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваних, але і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Таким чином, з урахуванням особи ОСОБА_4 , який підозрюється у скоєнні тяжких кримінальних правопорушень, відсутності в нього міцних соціальних зв`язків, не працює, неповнолітніх дітей на утриманні не має, неодружений, раніше судимий, слідчий суддя вважає необхідним обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п.1 ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчинені злочину із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, тому слідчий суддя застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави.

Керуючись ст. ст. 176-178,182, 183, 184, 202, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:
Клопотання слідчого СВ відділення поліції 3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 задовольнити.
Застосувати щодо ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Комісарівка П`ятихатського району Дніпропетровської області, запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.
Строк дії ухвали становить шістдесят днів, тобто до 15 листопада 2021 року включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1