Справа № 367/3436/19
Провадження №1-кп/367/177/2021
УХВАЛА
Іменем України
15 вересня 2021 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:
головуючого судді: ОСОБА_1 ,
при секретарі: ОСОБА_2 ,
за участю:
прокурора: ОСОБА_3 ,
потерпілої: ОСОБА_4 ,
захисника: ОСОБА_5 ,
обвинуваченого: ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань суду кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0000861 від 08.05.2018 року за обвинуваченням:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українця, громадянина України, не одруженого, працюючого в НТУ «КПІ» на посаді наукового співробітника, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, суд,-
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 09.04.2021 року ОСОБА_6 оголошено в розшук та було надано дозвіл на його затримання з метою приводу до суду для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з чим було зупинено провадження по справі.
Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 26.04.2021 року дане кримінальне провадження було відновлено.
Прокурор в судовому засіданні підтримав раніше подане ним клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 .. Своє клопотання прокурор мотивує тим, що підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого згідно ч. 1 ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні тяжкого злочину, а також наявність ризиків, у зв`язку з тим, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
У судовому засіданні захисник та обвинувачений заперечували щодо задоволення клопотання прокурора, оскільки останній не мав мети переховуватись від суду, а не з`являвся до суду, оскільки його адвокат, який був на той час, обвинуваченому повідомив, що до суду можна не з`являтись, оскільки суд не працює через карантин.
Потерпіла в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання прокурора, оскільки вона з обвинуваченим дійшли згоди щодо добровільного відшкодування шкоди.
Суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, дійшов висновку, що клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому можливо задовольнити частково, з таких підстав.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
В судовому засіданні прокурор мотивував своє клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою тим, що є наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, який є тяжким злочином, а також наявність ризиків, у зв`язку з тим, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому є обґрунтовані підстави вважати, що обвинувачений перебуваючи на свободі може переховуватись від суду.
При цьому, прокурором в клопотанні не було обґрунтовано та доведено наявність ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того, вищевказаний ризик, був спростований потерпілою в судовому засіданні, яка зазначила, що досягла згоди з обвинуваченим щодо відшкодування шкоди, при цьому заперечуючи щодо задоволення клопотання прокурора.
Також, прокурором не було надано суду жодних доказів, які б вказували на те, що до обвинуваченого неможливо застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Згідно з ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби, що може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п.п. 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом частини першої цієї статті, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною 5 ст. 194 КПК України.
Враховуючи, що прокурором у судовому засіданні доведено, що наявне обґрунтоване обвинувачення у відношенні обвинуваченого у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, та наявність ризику, передбаченого п. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливого переховування обвинуваченого від суду, так як обвинувачений перебував у розшуку по даному кримінальному провадженню та тривалий час не з`являвся за викликами суду в судові засідання та останньому загрожує покарання у виді позбавлення волі, у разі доведеності його вини, інший ризик на який посилався прокурор, а саме незаконно впливати на потерпілу, у судовому засіданні доведений не був, а також не було доведено недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання наявного ризику, суд дійшов висновку про можливість застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, з врахуванням особи обвинуваченого, який має постійне місце проживання та офіційно працевлаштований.
Вислухавши думки учасників розгляду, вивчивши матеріали кримінального провадження, з огляду на те, що прокурором не доведено недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу до обвинуваченого, а саме у вигляді домашнього арешту, суд вважає, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризик якого залишився у кримінальному провадженні, є запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, оскільки такий вид запобіжного заходу буде достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні, із покладанням на нього обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 181-184, 193-203, 331, 369-372, 376 КПК України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 - задовольнити частково.
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час, строком на 60 (шістдесят) днів за адресою: АДРЕСА_1 .
Зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_6 :
- не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , щодня в період часу з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв., без дозволу на це суду, прокурора;
- утримуватись від спілкування з потерпілою, свідками по даному кримінальному провадженню;
- здати на зберігання до Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві свій паспорт для виїзду за кордон;
- з`являтись до суду, прокурора на першу вимогу.
Зобов`язати працівників Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві (м. Київ, вул. Герцена 9) ОСОБА_6 проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , поставити на облік і повідомити про це суд.
Початок строку дії ухвали суду про запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, обчислювати з 15.09.2021 року до 13.11.2021 року, включно.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_6 , що відповідно до частини 5 статті 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.
Повний текст ухвали буде складено, в межах строків, визначених ч. 2 ст. 376 КПК України та оголошено 17 вересня 2021 року.
Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Ірпінський міський суд Київської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1