Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/396/22
Номер провадження: 1-кп/511/103/22
11.02.2022 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:
головучого судді - ОСОБА_1 ,
секретаря - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0000394, внесеного до ЄРДР від 16.09.2021 року за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Чкалове Новотроїцького району Херсонської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 187 КК України,
ВСТАНОВИВ :
10.02.2022 року до Роздільнянського районного суду Одеської області надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0000394, внесеному до ЄРДР від 16.09.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 187 КК України,

Ухвалою суду від 10.02.2022 року по вказаному провадженню було призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою слідчого судді від 24.09.2021 року на досудовому розслідуванні обвинуваченому ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про необхідність обрання на період судового розгляду даного кримінального провадження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою терміном на 60 днів, мотивуючи його тим, що ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, йому висунуто обґрунтовану підозру і на теперішній час продовжують існувати встановлені під час досудового слідства ризики. Зокрема прокурор зазначив, що існує високий ризик переховування від суду з метою уникнення відповідальності за скоєнний злочин, існує ризик вчинення нового злочину, з огляду на наявність ще одного кримінального провадження, порушеного відносно обвинуваченого. Також прокурор зазначив, що у обвинуваченого відсутні міцні соціальні зв"язки, останній проживає за межами регіону, де розглядається справа, не має місця реєстрації, що вказує на його думку на відсутність умов для обрання йому більш м"яких запобіжних заходів.

Крім цього, прокурор зазначив про наявність ризику перешкоджання судовому слідству шляхом незаконного впливу на свідків по даному кримінальному провадженню.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 просили відмовити в задоволенні заявленого прокурором клопотання та обрати обвинуваченому більш м`який запобіжний захід в виді домашнього арешту, так як обвинувачений не має наміру ухилятися від суду, перешкоджати правосуддю, впливати на свідків.

Зокрем адвокат ОСОБА_5 просив суд прийняти до уваги позитивну характеристику на обвинуваченого по місцю проживання від сусідів, органів місцевого самоврядування, наявність житла у дідуся обвинуваченого, який згоден, щоб ОСОБА_4 перебував у його помешканні під домашнім арештом.

Суд, заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника, прийшов до висновку, що клопотання прокурора належить задовольнити з огляду на таке.

Частиною 3 ст. 315 КПК України, передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від суду, незаконно впливати на учасників кримінального провадження, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є відповідно до ч.2 ст.177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Відповідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України доцільно застосовувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Так ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні сукупності злочинів, один із яких є особливо тяжким злочином, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі від 8 до 12 років, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Суд погоджується з доводами прокурора, що існує високий ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, що ОСОБА_4 може переховуватися від суду з метою уникнення покарання з огляду на тяжкість вчиненого злочину і в такий спосіб перешкоджати розгляду кримінального провадження у суді.

Так дії, що ставляться ОСОБА_4 у провину носять суспільно-небезпечний характер, зокрема ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, за ч. 3 ст. 289 КК України, кваліфікованого, як незаконне заволодіння транспортним засобом поєднане із погрозою застосування насильства та ч. 1 ст. 187 КК України, кваліфікованого, як розбій, поєднаний з погрозою застосування насильства, дані злочини згідно обвинувального акту вчинив під час проходження військової служби в ЗСУ за контрактом і тому обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, який незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу.

Саме запобіжний захід у виді тримання під вартою надасть можливість уникнути ризиків неправомірної процесуальної поведінки ОСОБА_4 під час слухання справи у суді.

Хоч ОСОБА_4 і раніше не притягався до кримінальної відповідальності, відносно нього на даний час триває розслідування по іншому кримінальному провадженню, що також на думку суду свідчить про необхідність його тримання під вартою.

Крім цього суд погоджується з доводами прокурора, що з огляду на початкову стадію процесу у суді, існує ризик впливу обвинуваченого під час застосування біль м"яких запобіжних заходів, на хід розгляду справи та позиції учасників процесу.

Також суд враховує при обранні запобіжного заходу, що ОСОБА_4 проживає на території іншої області, інформації про наявність в нього міцних соціальних зв"язків на території України не має. Окрім того встановлено, що обвинувачений не має постійного місця роботи та доходу на території України, також у встановленому законом порядку не підтврджено і факт реєстрації на території України, а тому на думку суду на даній стадії процесу відсутні будь-які підстави для обрання йому запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Також відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених цим кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного, суд вважає необхідним визначити заставу у розмірі двісті розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня 2022 року), що наразі становить 496 200 гривень, та покласти на підозрюваного у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до суду; не відлучатися за межі Роздільнянського району Одеської області без дозволу суду ; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

На підставі викладеного і керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 314,315 КПК України, суд

У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , - задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст.187 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" на строк 60 (шістдесят) днів - до 11.04.2022 року включно.
Копію ухвали направити до Державної установи "Одеський слідчий ізолятор" - для виконання, прокурору та обвинуваченому ОСОБА_4 - для відома.

Одночасно визначити розмір застави у межах 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня 2022 року) в сумі 496 200 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: прибувати на виклики до суду; не відлучатися за межі Роздільнянського району Одеської області без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала підлягає оскарженню протягом п`яти днів з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду, відповідно до п. 1-1 ч. 2 ст. 395 КПК України.

Головуючий суддя: ОСОБА_1