УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.11.2021 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0002110 від 24.11.2021року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, громадянина України, українця, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.11.2021, приблизно о 21 годині 30 хвилин, біля будинку АДРЕСА_2 ОСОБА_5 , вступив зі своїми знайомими ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та невстановленою в ході досудового розслідування особою, в попередню злочинну змову, направлену на напад з метою заволодіння майном ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , поєднаний із застосуванням насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, поєднаний з проникненням у житло, після чого вони в невстановленому досудовим розслідуванням місці підшукали знаряддя вчинення злочину, а саме ніж, биту та металеву арматуру.
Цього ж дня, приблизно о 22 годині 10 хвилин, ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та невстановлена в ході досудового розслідування особа, реалізуючи злочинний умисел, прибули до багатоквартирного житлового будинку буд. АДРЕСА_2 , де розподілили злочинні ролі наступним чином: ОСОБА_7 та ОСОБА_8 повинен був наносити удари потерпілим ОСОБА_9 та ОСОБА_10 та відбирати у них належне їм майно, ОСОБА_5 та невстановлена в ході досудового розслідування особа повинні були наносити удари потерпілим ОСОБА_10 та ОСОБА_9 та вимагати віддати їм належні потерпілим грошові кошти.
Приблизно о 22 годині 15 хвилин даного дня, реалізуючи злочинну змову ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та невстановлена в ході досудового розслідування особа, зайшли в цей будинок та піднялись на четвертий поверх. Далі, ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та невстановлена в ході досудового розслідування особа, продовжуючи реалізовувати злочинну змову, проникли до квартири АДРЕСА_3 вищевказаного будинку, відкривши вхідні двері за допомогою ключа, який мав при собі ОСОБА_7 , який винаймав одну з кімнат вказаної квартири та шляхом вибиття дверей ногою, зайшли в одну із кімнат, яку орендували ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , знаючи, що в ній на даний час знаходяться тільки потерпілі. Знаходячись у вказаній кімнаті ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та невстановлена в ході досудового розслідування особа одразу почали наносити удари в область тулуба та голови потерпілих ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , при цьому ОСОБА_7 заздалегідь підготовленим знаряддям для вчинення злочину, а саме предметом схожим на ніж, з метою здійснення психічного насильства над потерпілими, почав погрожувати вказаним ножем потерпілому ОСОБА_10 , який в свою чергу ці дії сприймав реальною загрозою її життю та здоров`ю. В цей час невстановлена в ході досудового розслідування особа, із заздалегідь підготовленим знаряддям для вчинення злочину, а саме битою почав наносити удари в область тулуба та голови ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_5 в свою чергу продовжували наносити удари ногами та руками по тулубу потерпілих ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , вимагаючи від них грошові кошти. В подальшому, ОСОБА_7 скориставшись безпорадним станом потерпілого ОСОБА_9 , забрав з ліжка мобільний телефон марки «iPhone 6», в корпусі сріблястого кольору, вартістю 2500 гривень, який належить ОСОБА_9 та дістав з кишені штанів останнього грошові кошти в сумі 300 гривень. Після чого ОСОБА_7 підійшов до ОСОБА_10 , якому також почав наносити тілесні ушкодження в область тулуба та забрав у останнього належний йому мобільний телефон марки «Samsung», в корпусі чорного кольору, вартістю 3500 гривень та належні йому грошові кошти в сумі 1300 гривень.
Після чого ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та невстановлена в ході досудового розслідування особа, з місця вчинення злочину зникли, отримавши можливість розпорядитись викраденим майном на власний розсуд. Своїми діями ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,
ОСОБА_5 та невстановлена в ході досудового розслідування особа, спричинили потерпілому ОСОБА_9 тілесні ушкодження у вигляді забою м`яких тканей обох гомілок, забою м`яких тканей голови, садна обличчя, перелам кісток носу та спричинили потерпілому ОСОБА_9 майнову шкоду в розмірі 2800 гривень. ОСОБА_10 спричинили тілесні ушкодження у вигляді лівобічний пневмоторакс та забійну рану голови та спричинили потерпілому ОСОБА_10 майнову шкоду в розмірі 4800 гривень.
У скоєнні даного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Беручи до уваги викладене, а також те, що даний злочин було скоєно із застосуванням насильства, враховуючи існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України,відносно підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки інші (менш суворі заходи) не забезпечать виконання останнім процесуальних обов`язків, у зв`язку з чим орган досудового розслідування звертається до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
2.Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.
Захисник в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, оскільки підозрюваний в силу ст. 89 КК України не судимий, не заперечує факту перебування у квартирі, умислу на викладення майна не було, має місце проживання та не збирається переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Просив застосувати цілодобовий домашній арешт.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.
3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.
25.11.2021 року, ОСОБА_5 затриманий, в порядку ст. 208 КПК України, та повідомлений про підозру у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, з кваліфікуючою ознакою: напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із застосуванням насильства, небезпечного для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з проникненням у житло.
Обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України підтверджується: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 25.11.2021 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 25.11.2021 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 25.11.2021 року; протоколом огляду місця події від 25.11.2021 року; протоколом обшуку від 25.11.2021 року; протоколом допиту свідка від 25.11.2021 року; довідками з медичних закладів; протоколом допиту свідка від 25.11.2021 року; протоколом затримання особи від 25.11.2021 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання від 25.11.2021 року та іншими матеріалами наданими в обґрунтування клопотання в сукупності.
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.
4.2. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, враховуючи суспільно-небезпечний характер кримінального правопорушення, а також те, що підозрюваний не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей, підозрюваний не працевлаштований, тобто не має постійного джерела прибутку та офіційного заробітку, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Кримінальний процесуальнийкодекс України встановлює наступну процедуру отримання показань від потерпілих, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).
Таким чином, такий ризик як вплив на потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілих та дослідження їх судом.
Враховуючи також те, що підозрюваному відомі анкетні відомості потерпілих, а при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані свідків, які в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на потерпілих та свідків, схиляючи її до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Враховуючи суспільно-небезпечний характер вказаного кримінального правопорушення, жорстокість, з якою вчинене кримінальне правопорушення, а також враховуючи що підозрюваний не працевлаштований, а кримінальне правопорушення має корисливий характер, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.
4.3. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, враховуючи суспільно-небезпечний характер вказаного кримінального правопорушення, наслідки кримінального правопорушення, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо лише шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
З урахуванням викладеного, враховуючи, що кримінальне правопорушення вчинене із застосуванням насильства, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0002110 від 24.11.2021року задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів, а саме до 23.01.2022 року, з утриманням в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор».
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1