Провадження № 1-кс/643/3958/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20.09.2021 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002082 від 07.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, -
встановив:
З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002082 від 07.09.2021 за ч. 2 ст. 289 КК України, яким встановлено, що в листопаді 2020 року, невстановлена особа під виглядом оренди, незаконно заволоділа транспортним засобом марки «Toyota Camry», н.з. НОМЕР_1 , яким володіє ОСОБА_4 , чим завдав останньому матеріальної шкоди.

08.09.2021 о 21:46 надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що в ході патрулювання території за адресою: м. Харків, вул. Іскринська, буд. 17, екіпажом 5051 патрульної поліції м. Харків, виявлено автомобіль чорного кольору, без державних номерних знаків, у закритому стані. При перевірці номера кузов (шасі, рама) на даному автомобілі встановлений № НОМЕР_2 , який відповідає номеру кузова ТЗ, який перебуває у розшуку.

Під час огляду місця події 08.09.2021 за адресою: м. Харків, вул. Іскринська, буд. 17, виявлено та вилучено автомобіль «Toyota Camry», чорного кольору, кузов (шасі, рама) № НОМЕР_2 .

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході огляду місця події 08.09.2021 шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження, оскільки вилучений автомобіль має відношення до вчинення кримінального правопорушення та буде використаний в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Разом з клопотанням прокурор подав заяву, в якій наполіг на задоволенні клопотання та просив розглянути за його відсутністю.

Володілець майна ОСОБА_4 подав суду письмову заяву, в якій проти арешту автомобіля заперечував, посилався на те, що заборона розпорядження майном перешкодить йому вільно розпоряджатись власним автомобілем, обов`язки щодо зберігання майна йому відомі, а він й свою чергу зобов`язується за першою вимогою надати слідчому автомобіль для проведення слідчих дій.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: за повідомленням щодо незаконного заволодіння транспортним засобом до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 2 ст. 289 КК України.

Згідно копії протоколу огляду місця події від 08.09.2021 за адресою: м. Харків, вул. Іскринська, буд. 17, виявлено та вилучено автомобіль «Toyota Camry», чорного кольору, кузов (шасі, рама) № НОМЕР_2 .

Дійсним володільцем майна на підставі довіреності від 01.09.2021, реєстровий № 1194 є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання подано до суду 16.09.2021 на усунення недоліків відповідно ухвали слідчого судді від 13.09.2021 протягом 72 годин, тобто строк звернення до суду прокурором дотриманий.

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Як вбачається з п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора.
Слідчий суддя вважає доведеним, що вилучений автомобіль є речовим доказом та безпосереднім предметом злочину. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, що потребує певного часу, проте їх проведення не повинно перешкоджати володільцю, який є потерпілим у кримінальному провадженні, вільно розпоряджатись автомобілем, при цьому останній може та зобов`язаний забезпечити доступ експерта до вказаного майна. Враховуючи, що досудове розслідування знаходиться на початку, обмеження володільця майна у розпорядженні своїм майном протягом невизначеного часу не можна вважати обґрунтованим, тому клопотання прокурора не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:
Клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002082 від 07.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України залишити без задоволення.

Автомобіль марки «Toyota Camry», н.з. НОМЕР_1 негайно повернути володільцю ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1