1Справа № 335/9541/21 1-кс/335/666/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2022 р. слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань (далі ЄРДР) за № 0001279 від 16 травня 2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 Кримінального кодексу України (далі КК України),

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділення відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 за погодженням процесуального керівника звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування клопотання зазначив, що в провадженні СВ ВП № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області знаходяться матеріали кримінального провадження № 0001279 за ознаками кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України. Так, за фактом подання ОСОБА_4 недостовірних документів для призначення пенсії утворилась переплата пенсії за період з 27.08.2015 по 31.01.2019 в розмірі 322 766,64 грн.
Про факт та розмір переплаченої пенсії ОСОБА_4 було повідомлено спеціалістами управління ГУ ПФУ в Запорізькій області. Також на його адресу було направлено лист з вимогою щодо повернення суми переплати пенсії. Але переплата станом на 05.05.2020 досі не відшкодована. Таким чином, безпідставно набута пенсія, фактично, є завданням шкоди державному бюджету та призводить до порушення інтересів Держави України в особі Пенсійного фонду України.
Відповідно до інформаційної довідки № 299127042 від 11.02.2022 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на праві приватної власності належить квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 35058386.
Враховуючи вищевикладене, для встановлення істини в кримінальному провадженні, виникла необхідність у накладенні арешту на зазначену квартиру.
В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання про арешт майна, просив його задовольнити. Додатково слідчий пояснив, що 15.02.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підзору у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України. Крім того, від ГУПФУ в Запорізькій області надійшов цивільний позов до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення в розмірі 295 236,51 грн. Також, відповідно до висновку експертизи, сума матеріальної шкоди, завданої ОСОБА_4 становить 295 236,51 грн., а не 322 766,64 грн., як було вказано в клопотанні.

З вказаних підстав просив накласти арешт на вищезазначене майно з метою забезпечення цивільного позову.
В судовому засіданні власник майна підозрюваний ОСОБА_4 просив вирішити клопотання слідчого на розсуд суду.

Заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, перевіривши надані докази в його обґрунтування, слідчий суддя доходить до висновку, що клопотання слід задовольнити з таких підстав.
Слідчим суддею встановлено, що провадженні СВ ВП № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0001279 за ознаками кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.
15.02.2022 в межах зазначеного кримінального провадження ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненого у великих розмірах, а також у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 138 КК України використані завідомо підробленого документа.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Абзацом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно з п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 6 ст. 170 КПК України передбачено, що випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
З пояснень слідчого, наданих в судовому засіданні встановлено, що арешт майна підозрюваного ОСОБА_4 обґрунтовується необхідністю забезпечення цивільного позову.
Дійсно, від ГУПФУ в Запорізькій області надійшов цивільний позов до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення в розмірі 295 236,51 грн.

При цьому,як випливає з інформаційної довідки № 299127042 від 11.02.2022 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на праві приватної власності належить квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 35058386.

Враховуючи, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, а ГУПФУ в Запорізькій області пред`явлено цивільний позов до нього про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення в розмірі 295 236,51 грн., слідчий суддя, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання про арешт майна, яке на праві власності належить підозрюваному з метою недопущення його відчуження третім особам.
Поряд із цим слідчим суддею враховується, що за вимогами ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчий суддя зазначає, що в клопотанні слідчим спосіб арешту майна не визначений.
Тому, в порядку ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя визначає спосіб арешту майна в найменш обтяжливий, однак дієвий спосіб, а саме шляхом встановлення заборони на розпорядження та відчуження вказаним вище майном, без заборони використання ОСОБА_4 .
Отже, клопотання слідчого задовольняється частково.
Керуючись ст.ст. 22, 131132, 170173, 175, 369, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 задовольнити частково.
Накласти арешт на нерухоме майно, яке на праві приватної власності належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 35058386, шляхом встановлення заборони на розпорядження та відчуження, без позбавлення права користування, до скасування арешту у встановленому законом порядку.
В іншій частині вимог клопотання відмовити.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1