У Х В А Л А
Іменем України

21 жовтня 2021 року Сідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт у нічний час підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Донецьк Донецької області, громадянину України, не одруженому, не працюючому, без місця реєстрації, мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

ВСТАНОВИВ:

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_5 21.10.2021 року звернувся до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт у певний час доби з 21:00 год. до 07:00 год. підозрюваному ОСОБА_6 за адресою АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи клопотання адвокат зазначає, що на теперішній час підозрюваному ОСОБА_6 можливо обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, виходячи з наступного:

05.06.2021р. ОСОБА_6 затриманий в порядку ст.208 КПК України за підозрою у злочині, що передбачено ч.1 ст.121 КК України. Під час розгляду клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ОСОБА_6 провину у скоєному злочині, передбаченому ч.1 ст.121 КК України визнав частково, пояснюючи слідчому судді, що, підійшовши до групи людей, де перебував його знайомий, якому він кілька хвилин тому дав гроші для покупки пива, щоб забрати своє пиво, оскільки не хотів залишатись в компанії незнайомих людей, але йому відмовили ображаючи його нецензурною лайкою та вдарили по обличчю, після чого йому прийшлось втікати. Намагаючись захистити себе розбитою склянкою, щоб його більш не били, він повернувся для того щоб забрати пиво або гроші за нього, після чого ОСОБА_6 злякався і з метою захистити себе кинув в бік прямувавшого до нього потерпілого розбиту пляшку, яка знаходилась в його руці та почав втікати. Його покази, надані під час допиту від 05.06.2021 та у судовому засіданні збігаються з відеозаписом подій, що знаходиться в матеріалах кримінальної справи як доказ. Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 07.06.2021 року ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 04.08.2021 року, який в подальшому було продовжено до 30.10.2021р., після продовження досудового слідства до 5 місяців.

20.10.2021 слідством було змінено та вручено підозру ОСОБА_6 з ч.1 ст.121 ККУ на ч.4 ст.296 ККУ, що в свою чергу, в разі призначення покарання передбачає покарання від 3 до 7 років позбавлення волі, а ураховуючи, що ОСОБА_6 має постійне мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , де він мешкав разом зі своєю співмешканкою та її матір`ю, ОСОБА_7 до затримання, має не офіційний дохід, підробляючи на будівництві за договором це йому надасть змогу при перебуванні під більш м`яким запобіжним заходом та частковим визнанням вини (незгода лиши в частині кваліфікації злочину) відшкодувати шкоду потерпілому. А враховуючи його пояснення, надані на досудовому слідстві після затримання що тілесні пошкодження були нанесені потерпілому після того, як той наніс йому удар кулаком по обличчю, що, в свою чергу зафіксовано на відеозаписі у матеріалах справи на думку захисту дії підозрюваного слід кваліфікувати за ст.125 КК України, що в свою чергу, при примиренні винного з потерпілим надасть змогу закрити кримінальне провадження.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний підтримав клопотання свого захисника та просив його задовольнити.
Прокурор в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні даного клопотання, посилаючись на те, що ризики не зменшилися, продовжують існувати. Підозрюваний є особою раніше неоднарозово судимою, останній раз за ч.2 ст.187 КК України, перебуваючи на волі може продовжити вчиняти злочини, окрім того не має реєстрації у м. Києві. Також зазначила, що при затриманні ОСОБА_6 , останній намагався втекти, що не виключає можливості це зробити ще раз.
Слідчий думку прокурора підтримав, в задоволенні даного клопотання просить відмовити.
Заслухавши учасників процесу, дослідивши клопотання та додатки до нього, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 01.09.2021 року підозрюваному ОСОБА_6 продовжено строк тримання під вартою у межах строку досудового розслідування на 60 днів, а саме до 30.10.2021 року.

20 жовтня 2021 року підозрюваному ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри з ч. 1 ст. 121 КК України на ч. 4 ст. 296 КК України.

Згідно ч.1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Згідно ч. 2 ст. 201 КПК України копія клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

Згідно ч. 5 ст. 201 КПК України слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Вирішення питання зміни запобіжного заходу на більш м`який, який необхідно застосовувати до підозрюваного, не може оцінюватися виключно на підставі тверджень сторони захисту про відсутність ризиків, визначених ст. 177 КПК України. Це слід робити з урахуванням низки відповідних нових обставин, які не розглядалися судом та можуть підтверджувати відсутність таких ризиків, або свідчити про незначний їх ступінь, та можуть слугувати підставою для зміни запобіжного заходу.
Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом.

Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3-4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

У клопотанні адвокат ОСОБА_5 вказує, що підозрюваному ОСОБА_6 можливо змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт з тих підстав, що останньому змінено підозру з ч. 1 ст. 121 КК України на ч. 4 ст. 296 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований виключно, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, а слідчий суддя під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу зобов`язаний встановити врахувати обставини перелічені у ч. 1 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ст. 12 КК України, яка визначає класифікацію кримінальних правопорушень, кримінальне правопорушення передбачене ч. 4 ст. 296 КК України відноситься до тяжких злочинів.

Посилання сторони захисту на дані обставини, не може служити підставою для зміни підозрюваному запобіжного заходу, оскільки дані твердження сторони захисту, не спростовують наявність ризиків визначених при обранні та в подальшому при продовженні запобіжного заходу.

Суд не вбачає підстав для зміни запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 з тримання під вартою на більш м`який - у виді домашнього арешту в нічний час, оскільки обставини, які враховувались раніше судом при продовженні строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою не змінилися, ризики не зменшились. Наведені захисником обставини - не гарантують запобігання встановленим ризикам без застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
Суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
При цьому доводи сторони захисту щодо можливості застосування до обвинуваченого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою не спростовують вищенаведених висновків суду.
За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 194, 201, 309, 372 КПК України слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт у певний час доби - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1