УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 серпня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту у кримінальному провадженні за № 420 201 000 000 000 68 від 20.02.2020, у якому

гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Коростень Житомирської області, громадянин України, українець, з середньою спеціальною освітою, тесляр ТОВ «Гарант», перебуває у зареєстрованому шлюбі, має на утриманні 3-х неповнолітніх дітей, зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , не судимий,
підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,
у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 30.07.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 190 КК України, відповідно до якої підозрюваний не пізніше 10.02.2020, користуючись абонентським номером НОМЕР_1 , розмістив на інтернет-сайті «OLX» оголошення про продаж міксеру.
У подальшому підозрюваний, керуючись умислом, спрямованим на заволодіння чужим майном шляхом обману, не маючи наміру здійснювати продаж міксеру, заволодів грошовими коштами ОСОБА_6 у розмірі 650 грн., які остання перерахувала на картку АТ «Ощадбанк» як завдаток за купівлю міксера.
Слідчий вважав, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового слідства та суду, впливати на потерпілу та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечував обґрунтованості підозри, однак просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, оскільки він співпрацює зі слідством, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, місце мешкання та місце роботи, тобто наміру переховуватись чи іншим чином перешкоджати розслідуванню не має.
Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити, чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, на які вказує слідчий; чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами певною мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що не виключено, що ОСОБА_4 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину, може вчинити дії щодо ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Водночас, відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, її моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Керуючись наведеним, слідчий суддя враховує дані про особу ОСОБА_4 , його соціальний статус, наявність у нього утриманців, постійного місця мешкання, його ставлення до інкримінованого правопорушення та бажання співпрацювати з органом досудового розслідування.

Сукупність зазначених даних, відсутність у наданих стороною обвинувачення матеріалах підтвердження ймовірності вчинення з боку підозрюваного дій, спрямованих на умисне ухилення від органу досудового розслідування або реальних намірів вдатися до таких дій приводить до висновку про несуттєву ймовірність існування вказаного вище ризику.

Крім того, малоймовірним є ризик незаконного впливу підозрюваного на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні.

Водночас, враховуючи, що інкримінований підозрюваному злочин має корисливу спрямованість, не виключено, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведена наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч.2 ст.181 КПК запобіжний захід у виді домашнього арешту може бути застосований лише у разі, якщо особа підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Інкримінований підозрюваному злочин за ч. 3 ст. 190 КК України передбачає застосування такого покарання, оскільки за вчинене вказаного злочину встановлене покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років.

У той же час, прокурором не доведено, що інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти передбаченому статтею 177 КПК та доведеному під час розгляду ризику.

Зазначене приводить до висновку, що наведені стороною обвинувачення фактори та обставини не є переконливими та достатніми для задоволення ініційованого клопотання.
Приймаючи до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК України, а саме наявність у підозрюваного сім`ї та утриманців, його належну процесуальну поведінку, слідчий суддя приходить до переконання, що належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 може забезпечити більш м`який запобіжний захід.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, поклавши на нього такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду з встановленою періодичністю;

-повідомляти про зміну свого місця проживання, номеру засобу зв`язку.

Строк дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків встановити по 30 вересня 2021 року.

Підозрюваного ОСОБА_4 письмово під розпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що у разі їх невиконання до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 .
На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1