Провадження №1-кс/369/2548/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.09.2021 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000712 від 25.09.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
У провадженні СВ ВП №1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області знаходяться матеріали кримінального провадження, внесені 25.09.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000712, за ознаками злочину (кримінального правопорушення), передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.09.2021 року близько 19 години 00 хвилин, ОСОБА_4 , маючи прямий умисел, направленим на відкрите викрадення чужого майна, корисливий мотив та мету незаконного збагачення, підійшов, до місця проживання потерпілої ОСОБА_7 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Після чого реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, перебуваючи поруч з будинком, що розташований за вищевказаною адресою, через відчинені двері до цокольного приміщення, проник до середини та застосовуючи фізичну силу пошкодив вхідні двері до кімнати потерпілої після чого, схопивши її рукою за горло штовхнув останню на підлогу та наніс їй декілька ударів руками в область голови після чого зайшов в кімнату таким чином, проник в середину.

Після цього ОСОБА_4 , не зважаючи на слова ОСОБА_7 залишити дане помешкання, відкрито в її присутності почав викрадати з квартири цінні речі останньої, а саме: спортивну сумку марки «Prada», у середині якої знаходились грошові кошти в сумі близько 20 000 гривень, комплект ключів до автомобіля марки «Honda Accord» н.з. НОМЕР_1 .

Після чого, ОСОБА_4 , з місця вчинення злочину зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим заподіяв ОСОБА_7 матеріального збитку.

25.09.2021 року в порядку ст. 208 КПК України було затримано за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українця, громадянина України, одруженого, із середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого.

25.09.2021 року у відповідності до вимог п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 276, ч. 3 ст. 278 КПК України, слідчим за погодженням з прокурором, ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

Підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України є протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину в порядку ст. 208 КПК України, протокол огляду місця події від 25.09.2021 року, протоколом обшуку від 25.09.2021, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 , протоколами допиту свідків, протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками та інші доказі у своїй сукупності

Застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту стосовно підозрюваного ОСОБА_4 не суперечитиме п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України та правовій позиції ЄСПЛ, що викладена у рішеннях «Бакланов проти Росії» від 09.06.2005, «Фрізен проти Росії» від 24.03.2005 та «Ізмайлов проти Росії» від 16.10.2008, оскільки саме такий запобіжний захід дасть можливість уникнути настання перелічених вище ризиків та забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

За таких обставин орган досудового розслідування приходить до висновку що застосування більш м`яких запобіжних заходів передбачених КПК України, а ніж тримання під вартою не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 .

Під час судового засідання прокурор Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 клопотання підтримала та просила задовольнити в повному обсязі.

Під час судового засідання підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 у задоволенні клопотання просили відмовити та обрати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000712, за ознаками злочину (кримінального правопорушення), передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

25.09.2021 року в порядку ст. 208 КПК України було затримано за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, одруженого, із середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого.

25.09.2021 року у відповідності до вимог п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 276, ч. 3 ст. 278 КПК України, слідчим за погодженням з прокурором, ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України за ступенем тяжкості є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосованим до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

В заявленому клопотанні про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчим в клопотанні зазначено, що підозрюваний може:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України є те, що останній, усвідомлюючи невідворотність реального покарання, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності за злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років.

Разом з цим, в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).

Оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити наступне:

- підозрюваний зі слів одружений, має на утриманні неповнолітнього сина та літню матір, однак документального підтвердження зазначеного слідчому судді надано не було, що вказує на відсутність міцних соціальних зв`язків, зі слів працює директором ТОВ «Снекі-тайм», має зареєстроване місце проживання.

Враховуючи викладені обставини та тяжкість інкримінованого підозрюваному ОСОБА_4 злочину, існує реальний ризик переховування підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_4 може впливати на потерпілого, інших осіб у кримінальному провадженні. Необхідно зазначити наступне. Даний ризик обґрунтовується тим, що підозрюваний маючи вільну можливість у пересуванні та знаючи про фактичне місце проживання потерпілого, та свідків, які ще не допитані безпосередньо в суді, може незаконно впливати на них, змушуючи із застосуванням фізичного чи психологічного примусу змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань. Крім того, на даний час в органу досудового розслідування є необхідність у проведенні ряду слідчих дій, встановити всіх осіб, які можуть бути свідками у даному кримінальному провадженні, а тому існує реальний ризик того, що підозрюваний перебуваючи на свободі, буде здійснювати вплив на останніх із метою надання неправдивих показань.

Оцінюючи вказаний ризики слідчий суддя дійшов наступного висновку, що доводи, на яких ґрунтується вказаний ризик являються лише припущеннями слідчого та прокурора. Слідчому судді не наданого документів, або не наведено фактів, які могли б підтвердити вчинення або навіть намір вчинення ОСОБА_4 впливу на жодного потерпілого або свідка. Існування відповідного ризику не може будуватись лише на припущеннях слідчого та прокурора. Таким чином слідчий суддя не вважає вказаний ризик реально існуючим.

Щодо наявності ризику передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, відповідно до якого ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Оскільки слідчим в клопотанні не зазначено та слідчому судді не надано доказів того, яким чином ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню, то слідчий суддя вважає існування відповідного ризику не може будуватись лише на припущеннях слідчого та прокурора. Таким чином слідчий суддя не вважає вказаний ризик реально існуючим.

Також необхідно врахувати обставини, передбачені ст. 178 КК України, вагомість наявних доказів про вчинене кримінальне правопорушення, тяжкість покарання за вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 186 КК України, відсутність соціальних зв`язків підозрюваного, майновий стан та інше.

Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , окрім вище викладених обставин, слідчий суддя у відповідності до положень ст. 178 КПК України враховує наявність доказів, що обґрунтовують підозру, які свідчать про обґрунтованість вказаних в клопотанні обставин, вік та стан здоров`я підозрюваного та відсутність судимостей, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, відсутність утриманців, наявність постійного місця роботи та реєстрації.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягає дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Також слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання на строк до 8 років позбавлення волі, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , підозра про вчинення ОСОБА_4 злочину є обґрунтованою, але при цьому слідчим та прокурором не наведено доказів, які б свідчили про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який є винятковим запобіжним заходом, не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, тому слідчий суддя, враховуючи положення ст.ст. 177, 178 КПК України, приходить до переконання про необхідність застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з метою запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Відповідно до практики Європейського суду з захисту прав людини, рішення суду повинне забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Таким чином, вважаю, що в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід відмовити та застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, який забезпечить належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000712 від 25.09.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, - відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, одруженого, зі слів маючого на утриманні неповнолітнього сина та літню матір, маючого середню освіту, зі слів працюючого директором ТОВ «Снекі тайм», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 58 (п`ятдесят вісім) діб, тобто до 23 листопада 2021 року (включно).

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 58 діб до 23 листопада 2021 року (включно) наступні обов`язки:

- не відлучатися з місця проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 , цілодобово, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, слідчого судді до суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілими у вказаному провадженні;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за межі території України, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1