Справа № 445/1141/21
Провадження № 1-кс/445/371/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.09.2021 Золочівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

з участю заявника ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Золочівського районного суду Львівської області ОСОБА_4 ,
в с т а н о в и в:
в провадженні слідчого судді Золочівського районного суду Львівської області ОСОБА_4 знаходиться скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Золочівського РВП ГУНП у Львівській області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР.
12.07.2021 року ОСОБА_3 подав заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 . В обгрунтування заяви вказав, що має сумніви у її неупередженості при розгляді даної скарги. Зокрема, зазначив, що слідчий суддя ОСОБА_4 прийняла його скаргу до розгляду, яку працівники суду прийняли від нього проставивши штамп з датою прийняття, при прийнятті його скарги, його не повідомили письмово про дату розгляду скарги, не зазначили номер справи та слідчого суддю, який розглядатиме дану скаргу. Окрім того, вказав, що працівники суду вимагали від нього номер телефону, надавали підписати чистий документ. Вказав, що відносно нього незаконно склали акт від 15.06.2021 року, з метою чинити на нього тиск.
В судовому засіданні заявник заяву про відвід слідчого судді підтримав, додатково пояснив, що окрім наведених в заяві підстав для відводу слідчого судді, є її бездіяльність при розгляді даної скарги, оскільки вона не витребовує доказів для розгляду даної скарги.
Заслухавши пояснення заявника та оцінівши його доводи по суті заявленого відводу, суд зазначає наступне.

Статтею 75 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ч.1 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Згідно з п.12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довіру до незалежної судової влади буде підірвано.

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта».

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

У рішенні від 15 липня 2005 року у справі ж «Межнаріч проти Хорватії» ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною».

Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Згідно п. 18 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Витребовування доказів слідчим суддею для розгляду скарги не входить в компетенцію слідчого судді, який здійснює лише контроль, зокрема, чи не були порушені права, свободи та інтереси заявника ОСОБА_3 при поданні ним заяви про вчинення кримінальних правопорушень, чи дії уповноважених осіб органу дізнання відповідають закону.

Що стосується доводів заявника про те, що його не повідомили письмово про дату розгляду скарги, не зазначили номер справи та слідчого суддю, який розглядатиме дану скаргу, незаконно склали відносно нього акт, та вимагали номер телефону, то дані обставини не можуть слугувати підставами, які викликають сумнів в неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 , та не можуть бути підставами для її відводу, виходячи з наступного.
Частиною 2 ст. 306 КПК України предбачено, що скарга на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги. Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується.
Відповідно до ч.1ст. 135 КПК України, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Таким чином, зважаючи на стислі строки розгляду даної скарги, повідомлення заявника про розгляд скарги, непорушуючи таких, можливий шляхом здійснення виклику по телефону, у зв`язку з чим працівник суду і просив заявника надати номер телефону. Проте, оскільки ОСОБА_3 відмовився надавати номер телефону, по якому його можна було б повідомити про час та дату розгляду скарги, йому було запропоновано розписатись на коринці судової повістки - в графі "розписка", із зазначенням дати та часу розгляду справи, в чому він також відмовився.
Тому, з метою фіксації даних обставин, працівниками суду було складено акт від 15.06.2021 року.
Таким чином, дії працівників суду не суперечать закону, жодним чином не порушують прав та законних інтересів заявника, а навпаки спрямовані на своєчасність та якісність розгляду даної скарги.
Інших обгрунтованих підстав, які б свідчили про неупередженість слідчого судді ОСОБА_4 заявником не наведено, а тому,суд приходить до переконання про відсутність достатніх підстав для відводу слідчого судді ОСОБА_4 .

Відтак дана заява є безпідставна, в задоволенні якої слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 75, 75, 80, 81 КПК України, суддя,

п о с т а н о в и в :
у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність уповноважених осіб Золочівського РВП ГУНП у Львівській області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_5