Справа № 308/2368/15-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 березня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу, заявлене при розгляді обвинувального акту у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000011 від 19.01.2015 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

встановив:

04.03.2022 прокурором подано клопотання про зміну обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу, в якому останній просить суд змінити останньому запобіжний захід із застави на особисте зобов`язання, а грошові кошти в сумі 36540 грн. перерахувати прямою транзакцією з рахунку судових органів на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України.

22.03.2022 адвокатом подано клопотання про перерахування вищевказаних грошових коштів, внесених як застава у кримінальному провадженні №0000011, на рахунок Збройних Сил України.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого просив суд задовольнити клопотання прокурора в частині звернення застави на рахунок Збройних Сил України. Обвинувачений підтримав клопотання захисника та просив його задовольнити.

Прокурор, в свою чергу, не заперечував щодо звернення застави на рахунок Збройних Сил України.

Заслухавши думку учасників процесу, оглянувши та перевіривши матеріали кримінального провадження, суд вважає, що клопотання сторони обвинувачення підлягає до часткового задоволення, а сторони захисту в повному обсязі, виходячи з наступного.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 331 КПК під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

На стадії досудового розслідування вищевказаного кримінального провадження за ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.01.2015 у справі №308/603/15-к до ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у 36540 грн. Означено, що у разі внесення застави на підозрюваного покладається виконання ряду процесуальних обов`язків. Визначено, що строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою закінчується о 12 год. 30 хв. 20 березня 2015 року.

Згідно з меморіальним ордером № від 22.01.2015 заставодавцем ОСОБА_6 на виконання вищевказаної ухвали слідчого судді на рахунок отримувача ТУ ДСАУ в Закарпатській області номер 0422 внесено заставу в сумі 36540 грн.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Пунктом 7 Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.01.2012 № 15 з відповідними змінами, визначено, що внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу передбачений й порядок їх повернення, зокрема: кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково у випадках, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.

Згідно з ч. 11 ст. 182 КПК України застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Частиною 7 ст. 194 КПК України визначено, що обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Статтею 203 КПК України визначено, що ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Системний аналіз положень КПК України вказує на те, що сплив строку дії ухвали про застосування заходу забезпечення кримінального провадження свідчить про припинення цього заходу та поновлення прав і свобод особи, щодо якої він застосовувався або інтересів якої стосувався.

Таким чином, оскільки заставодавцями, на виконання ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 22.01.2015 у справі №308/603/15-к за ОСОБА_4 внесено заставу в сумі 36540 грн., строк дії обов`язків, покладених на останнього такою ухвалою відповідно до положень КПК України не міг перевищувати двох місяців, а відтак дію таких припинено разом із закінченням строку дії ухвали про тримання під вартою - 20.03.2015, відомостей про продовження у встановленому КПК України порядку строку дії обов`язків матеріали справи не містять, суд приходить до висновку, що запобіжний захід припинив свою дію. З огляду на вказане підстав для розгляду клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у суду немає.

Щодо розгляду клопотання сторони захисту про перерахування коштів, внесених як застава, на рахунок Збройних Сил України, суд зазначає наступне.

Указом Президента України Володимира Зеленського №64/20211 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Означений указ затверджений Законом України №2102-ІХ від 24 лютого 2022 року. 20.03.2022 ОСОБА_7 підписав закон про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №2119-IX. Цим законом продовжено строк дії воєнного часу в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб", - ідеться у повідомленні.

Відповідно до листа Верховного Суду від 03.03.2022 № 1/0/2-22 слідчим суддям (суду) необхідно зважати на обставини воєнного стану та, за наявності необхідних для цього підстав, за клопотанням підозрюваного доречно ухвалювати рішення про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання, якщо відповідне клопотання обґрунтовується бажанням використати кошти, передані в заставу, для їх подальшого внесення на спеціальні рахунки Національного банку України для цілей оборони України.

Відповідно до ч. 11 ст. 182 КПК України встановлено, що застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Так як суд прийшов до висновку про те, що наразі у обвинуваченого відсутній будь-який запобіжний захід, зокрема у вигляді застави, кошти, внесені застсаводавцем як застава, є власністю такої особи, звернуті в дохід держави на виконання вироку такі можуть бути лише за згодою заставодавця, враховуючи волевиявлення останнього на розпорядження коштами на потреби Збройних Сил України, враховуючи введення в Україні воєнного стану, суд вважає за можливе повернути означену суму застави заставодавцю для подальшого внесення на спеціальні рахунки Національного банку України для цілей оборони України.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 179,182, 194, 196, 201,395 КПК України, суд

постановив:

Заставу в сумі 36540 (тридцять шість тисяч п`ятсот сорок) гривень, внесену заставодавцем ОСОБА_6 згідно з платіжного документа (меморіального ордеру) № від 22.01.2015 за ОСОБА_4 на виконання ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.01.2015 у справі №308/603/15-к повернути ОСОБА_6 , перерахувавши таку на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України UA0992708.

В задоволенні решти вимог відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1