17 лютого 2022 року Справа № 991/8533/21
Провадження №11-сс/991/39/22
Окрема думка судді Панаід І.В. на ухвалу колегії суддів АП ВАКС від 17 лютого 2022 року
у справі 991/8533/21, провадження №11-сс/991/39/22
Зазначеною ухвалою колегії суддів задоволено апеляційну скаргу ОСОБА_1 та скасовано ухвалу слідчого суддів ВАКС від 16.12.21 року з поверненням матеріалів справи до суду першої інстанції для виконання вимог ст.ст.304, 306, 307 КПК України.
З таким висновком колегії суддів не погоджуюсь виходячи з наступного.
1.Відповідно до частин 1 і 2 ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.
Як зазначив Верховний Суд у постанові від 29.07.2021 (справа № 264/6844/20, провадження №51-572 км 21) у розумінні ЄСПЛ звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, Суд, застосовуючи пп. «а» п. 3 ст. 35 Конвенції, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання.
У свою чергу аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду, (справа № 199/6713/14-ц, справа № 9901/324/19), а саме, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.
Вимоги, яким повинна відповідати апеляційна скарга, визначені ст. 396 КПК України. Крім того, загальними вимогами до мови документа є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет.
Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Заяви та скарги, що подаються до суду, мають відповідати вимогам чинного законодавства. У тексті цих документів не можна використовувати образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду. У протилежному випадку це свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку автора документа. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами.
Не зважаючи на те, що КПК України не містить відповідного окремого положення, яке визначає випадки та наслідки такого зловживання, заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства. Вважаю, що використання ОСОБА_1 у тексті апеляційної скарги неприпустимих та образливих висловлювань і порівнянь на адресу суду та суддів вказує на таке зловживання («..Вищий антикорупційний суд без України»..., «..судді самого допотопного і неорганізованого суду..»), яке безпідставно залишено колегією суддів без належного реагування.
Вважаю такий висновок колегії суддів суто формальним, адже тотожність фактичних обставин в заявах ОСОБА_1 підтверджується матеріалами справи і констатована неодноразово ухвалами як слідчих суддів ВАКС так і рішеннями АП ВАКС. Зокрема, ухвалою АП ВАКС від 21.10.21 у справі №991/6670/21, провадження №11-сс/991/633/21, проведено ґрунтовний аналіз скарг ОСОБА_1 до слідчого судді на бездіяльність уповноважених осіб САП Офісу Генерального прокурора і результатів їх розгляду на підставі чого констатовано захист прав ОСОБА_1 у визначений законом спосіб у зв`язку зі здійсненням досудового розслідування за викладеними у його заявах фактичними обставинами Солом`янським управлінням ГУ НП у місті Києві. Вважаю, що наведені у вказаній ухвалі АП ВАКС дані щодо кількості поданих ОСОБА_1 заяв і скарг після захисту його прав судом та внесення до ЄРДР відомостей щодо повідомленого ним злочину (щонайменше 28 скарг) безсумнівно вказують на зловживання процесуальними правами ОСОБА_1 через фактичне намагання з ігноруванням положень статей 36, 216, 218 КПК України змінити орган досудового розслідування, що суперечить завданням кримінального провадження закріпленим в ст.2 КПК України. Дії заявника, пов`язані зі зловживанням процесуальними правами, є неприйнятними. На це вказує Верховний Суд в ухвалі ККС ВС від 30.05.2018 у справі № 676/7346/15-к, зазначаючи, що заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права. Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (постанова ККС ВС від 09.04.2019 у справі № 306/1602/16-к). За такого вважаю, що скасування ухвали слідчого судді з суто формальних міркувань, зважаючи, що права скаржника ОСОБА_1 у визначений законом спосіб уже захищені судом, є необґрунтованим і не спрямоване на досягнення завдань кримінального провадження.
Як убачається із ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.
З огляду на вищевикладене, у зв`язку з системним зловживанням особою, яка подала апеляційну скаргу, процесуальними правами, вважаю, що апеляційна скарга ОСОБА_1 не може бути задоволена.
Суддя І.В. Панаід