Провадження № 1-кс/752/6189/21
У Х В А Л А

21 липня 2021 року сслідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва подане в рамках кримінального провадження № 0001771 від 20.07.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, клопотання слідчого слідчого відділу Голосіївського УП ГУ Національної поліції у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

в с т а н о в и в:

До слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Голосіївського УП ГУ Національної поліції у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити з викладених підстав посилаючись на наявність обгрунтованої підозри, ризиків передбачених ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив застосувати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту за місцем його проживання з сім`єю, посилаючись на недоведеність ризиків передбачених ст. 177 КПК України. Також вважає, що органом досудового розслідування не доведена необхідність застосування найсуворішого запобіжного заходу. Додатково пояснював, що підозрюваний ОСОБА_6 та потерпілий у кримінальному провадженні були давно знайомі, між ними виник конфлікт, проте жодного наміру на крадіжку у підозрюваного не було. Крім того, органами досудового слідства так і не було знайдено ні рюкзака, ні грошей потерпілого.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав думку свого захисника. На запитання слідчого судді підозрюваний пояснив, що одружений, на утриманні має малолітню дитину, орендує квартиру разом з сім`єю, не працює.

Заслухавши пояснення прокурора, з`ясувавши думку захисника, підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001771 від 20.07.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.07.2021 року приблизно о 22 год. 00 хв. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перебував поряд з будинком за адресою: АДРЕСА_1 . В цей час у ОСОБА_6 виник злочинний умисел направлений на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з проникненням до житла, а саме квартири АДРЕСА_2 , в якій проживають ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у яких раніше орендував кімнату ОСОБА_6 .

Разом з тим, ОСОБА_6 була відома обстановка у квартирі та те, що у ній проживають люди літнього віку, які не зможуть завадити його злочинним намірам.

Так, ОСОБА_6 реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, поєднаний з проникненням до житла, розуміючи протиправність своїх умисних дій, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення зайшов у під`їзд та піднявся на четвертий поверх до дверей квартири АДРЕСА_3 згаданого будинку та почав стукати у двері.

В цей час, ОСОБА_8 вважаючи, що у двері стукає його син, почав рухатись в напрямку дверей для того, щоб відчинити їх, однак до дверей першою підійшла ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка також знаходилась в приміщенні квартири та доглядала за ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Приблизно о 22 год. 00 хв. ОСОБА_10 підійшовши до дверей та відчинила їх з дозволу ОСОБА_8 . В цей час до приміщення квартири забіг ОСОБА_6 та наніс два удари кулаком правої руки в ліву передню частину грудної клітини ОСОБА_10 , після чого здійснив спробу удару кулаком в обличчя, однак не влучив. Після цього, ОСОБА_6 наніс удар кулаком правої руки в обличчя ОСОБА_8 та побіг до кімнати в якій знаходилась ОСОБА_9 , де взяв чорний портфель з ручкою, в середині якого знаходились: паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_9 , картка платника податків на ім`я ОСОБА_9 , трудова книжка на ім`я ОСОБА_9 , посвідчення інваліда на ім`я ОСОБА_9 , диплом про присвоєння наукового ступеню кандидата філософських наук та наукового звання доцента на ім`я ОСОБА_9 , договір купівлі-продажу та технічний паспорт на квартиру, диплом про отримання вищої освіти на ім`я ОСОБА_8 , диплом про присвоєння наукового ступеню кандидата філософських наук та наукового звання доцента на ім`я ОСОБА_8 , посвідчення про почесні звання «Відмінник освіти України» і пам`ятний знак імені К.Ушинського «Академії педагогічних наук України», які матеріальної цінності не становлять, та грошові кошти в розмірі 3 000 гривень.

В подальшому ОСОБА_6 продовжуючи свій злочинний умисел тримаючи при собі викрадене з квартири майно покинув приміщення квартири, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_8 матеріальних збитків в розмірі 3 000 гривень.

20.07.2021 року о 04 год. 46 хв. (час фактичного затримання 02 год. 30 хв.) ОСОБА_6 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

20.07.2021 року ОСОБА_6 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини.

Так у своїх рішеннях у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» Європейський суд зазначив, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Під час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.186 КК України, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом прийняття заяви від 19.07.2021 у ході якого ОСОБА_8 , повідомив про відкрите викрадення портфелю в якому знаходились документи та грошові кошти з приміщення кв. АДРЕСА_2 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 20.07.2021, у ході якого останній повідомив про обставини вчинення кримінального правопорушення та викрадене майно; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 20.07.2021, в ході якого остання повідомила про обставини вчинення кримінального правопорушення; протоколом огляду місця події від 19.07.2021 року за адресою : АДРЕСА_4 , у ході якого оглянуто приміщення вищевказаної квартири; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 20.07.2021, у ході якого остання повідомила про обставини, при яких бачила гр. ОСОБА_6 та опис його зовнішоності; протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_11 від 20.07.2021, в ході якого остання впізнала гр. ОСОБА_6 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_10 від 20.07.2021, в ході якого остання впізнала гр. ОСОБА_6 ; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_10 від 20.07.2021, у ході якого остання описала зовнішність ОСОБА_6 ; протоколом затримання ОСОБА_6 від 20.07.2021 в порядку ст. 208 КПК України; протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_8 від 20.07.2021, в ході якого останній повідомив повний перелік викрадених речей та обставини знайомства з ОСОБА_6 ;протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , у ході якого остання повідомила про обставини вчинення кримінального правопорушення; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , в ході якого останній повідомив обставини знайомства з ОСОБА_6

Слідчий суддя не надає оцінку належності і допустимості даних доказів для підтвердження винності особи у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки зазначені обставини підлягають встановленню в ході судового розгляду кримінального провадження, а лише оцінює в даному випадку їх достатність для підтвердження того, що підозрюваний може бути причетний до вчинення злочину.

При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, слідчий суддя приймає до уваги обставини, що характеризують особу підозрюваного, який одружений, має на утриманні малолітню дитину.

Також слідчий суддя при вирішенні питання щодо виду запобіжного заходу, який може бути застосований до підозрюваного, враховує, що останній раніше притягувався до кримінальної відповідальності, його відношення до скоєного, а також відсутність постійного роду занять, що свідчить про можливість продовжити незаконну діяльність для отримання доходів.

Крім того, слідчий суддя, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу, приймає до уваги те, що ОСОБА_6 може впливати на потерпілого, з яким особисто знайомий, усвідомлюючи тяжкість покарання підозрюваний може ухилитись від органу досудового розслідування.

Також слідчий суддя приймає до уваги тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, який відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Оцінюючи в сукупності встановлені у даному кримінальному провадженні ризики, передбачені ст.177 КПК України, дані про особу підозрюваного, тяжкість злочину, у вчиненні якого він підозрюється, вважаю, що застосування більш м`якого запобіжного заходу є неможливим, оскільки вони не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, запобігти існуючим ризикам та дієвість кримінального провадження, яке на даний час триває і проводяться слідчі дії, спрямовані на встановлення всіх обставин його вчинення та зібрання необхідних доказів.

Враховуючи викладене, вважаю, за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

На підставі ч.4 ст.183 КПК України, зважаючи, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, вчиненого із застосуванням насильства, беручи до уваги характер вчинення кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, підстав для застосування альтернативи у вигляді застави слідчий суддя не вбачає.

Керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 182 - 184, 193, 372 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Рівне, українця, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, проживаючого за адресою: АДРЕСА_5 , зареєстрованого: АДРЕСА_6 , раніше судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком шістдесят діб, а саме по 17.09.2021 року до 02 год. 30 хв. включно.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1