Справа № 305/810/21
Номер провадження 1-кс/305/166/21
УХВАЛА

07.05.2021. Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2
з участю: прокурора ОСОБА_3
підозрюваної ОСОБА_4
захисника адвоката ОСОБА_5
слідчого ОСОБА_6 ,
розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, з середньою освітою, уродженки та мешканки АДРЕСА_1 , одруженої, непрацюючої, раніше несудимої, -
ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_7 , звернувся в суд з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .
Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_4 05.05.2021 близько 22 години в місті Рахів Закарпатської області у приміщенні квартири АДРЕСА_2 , за місцем свого проживання, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, у ході словесної суперечки, яка виникла з особистих причин під час спільного вживання алкогольних напоїв, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та їх наслідки, з метою заподіяння смерті своєму чоловікові ОСОБА_8 , завдала останньому одного удару ножем побутового призначення в життєво важливі органи в область живота, заподіявши тілесні ушкодження у виді колото-різаної рани черева з пошкодженням печінки, масивної внутрішньої кровотечі, гіповолемічного шоку, що стали безпосередньою причиною смерті потерпілого.

Відомості, щодо вказаного кримінального правопорушення 06.05.2021 були внесені до ЄРДР за №0000142 за правовою кваліфікацією ч.1 ст.115 КК України.

06 травня 2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 05.05.2021; протоколом огляду трупа від 06.05.2021; лікарським свідоцтвом про смерть №52 від 06.05.2021; висновком щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння; показаннями свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , характеризуючими матеріалами.

За вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, передбачене покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 15 років, які згідно ст.12 КК України відносяться до категорії особливо тяжких злочинів.

На думку органу досудового розслідування до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Так, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.1, 2, 3 ч.1 ст.177 КПК України, зі сторони підозрюваної ОСОБА_4 , а саме остання може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, спотворити будь-яку з речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.177 КПК України наявність ризику переховуватися від органів досудового розслідування або суду обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 усвідомлює, що вчинений нею злочини відносяться до категорії особливо тяжких злочинів, а також те, що їй може бути обрано покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років. Враховуючи відсутність соціальних зв`язків підозрюваної по місцю проживання та реєстрації, остання безперешкодно може покинути місце проживання та виїхати, як за межі району так і за межі області, тим самим ухилитися від кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, а тому наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.177 КПК України наявність ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей, яка має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 після вчинення зазначеного кримінального правопорушення до моменту приїзду працівників поліції вже сховала або ж знищила предмет (ймовірно ніж побутового призначення), яким було спричинене смертельне поранення потерпілому у область живота, по скільки під час проведення огляду місця події предмету злочину вже виявлено не було, що підтверджує тільки те, що в разі не обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваною ОСОБА_4 будуть знищені та спотворені і інші предмети, речі, які можуть мати важливе значення для доказування вини останньої у вчиненні даного правопорушення.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.177 КПК України наявність ризику незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що з метою уникнення від відповідальності або ж зменшення міри покарання, яке загрожує підозрюваній ОСОБА_4 , остання може незаконно впливати на свідків у даному провадженні, які є її знайомими, шляхом погроз, залякування, шантажу або ж іншим чином з метою зміни або ж відмови від показань.

У зв`язку з вищевикладеним, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може реалізувати вказані ризики, а тому застосування більш м`якого запобіжного заходу такого, як домашній арешт, особисте зобов`язання, особиста порука, застава не дадуть змогу органу досудового розслідування всебічно, повно і неупереджено дослідити всі обставини кримінального правопорушення, у розумні строки провести необхідні слідчі дії, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, в тому числі забезпечити її явку до слідчого, прокурора чи слідчого судді.

З огляду на викладене слідчий у клопотанні просить застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 діб без визначення розміру застави.

Слідчий ОСОБА_6 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив таке задовольнити. Вказав, що, в даному випадку, обрання найсуворішого запобіжного заходу мотивоване наявними ризиками, а саме те, що ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, усвідомлює, що за вчинення ним кримінального правопорушення їй може бути призначене покарання у виді позбавлення волі строком до 15 років, перебуваючи на волі вона може ухилитися від досудового розслідування впливати на свідків, що перешкоджатиме встановленню об`єктивних даних в кримінальному провадженні.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав подане клопотання.
Підозрювана ОСОБА_4 у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні клопотання. Просить врахувати, що має на утриманні хвору матір похилого віку, яка потребує догляду. Вона немає наміру ухилятися від слідства чи суду.
Адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні зазначив, що клопотання не підлягає до задоволення, оскільки є необґрунтованим. Слідчим та прокурором не доведено наявність ризиків на які вони посилаються у клопотанні. Навпаки, підозрювана має міцні соціальні зв`язки, наміру ухилятися від слідства і суду немає, свідки в межах кримінального провадження допитані. З огляду на викладене просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого та застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства або ж застовувати тримання під вартою із визначенням застави.
Заслухавши учасників справи, вивчивши клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У відповідності до вимог ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним чи обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, в якому підозрюється чи обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першої цієї статті.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України.

У відповідності до ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав, вважати, що існує хоча б один із ризиків передбачених статтею 177 цього кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи подане клопотання слідчий суддя враховує також практику Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Кавала проти Туреччини» (заява №28749/18) зазначив, що особа може бути затримана відповідно до пункту 1 (с) статті 5 Конвенції лише в рамках кримінального провадження з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення.

Для того, щоб арешт за обґрунтованою підозрою був виправданий не потрібно, щоб поліція отримала достатньо доказів для пред`явлення обвинувачення або для арешту, або під час перебування заявника під вартою.

Також не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.

Разом із тим, «обґрунтованість» підозри, на якій засновується арешт, є важливою частиною гарантії, встановленої у пункті 1 (с) статті 5. Слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано «розумним», залежить від усіх обставин. Відповідно, оцінюючи обґрунтованість підозри, необхідно встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої пунктом 1 (с) статті 5. Отже, повинні існувати факти чи відомості про те, що заарештовану особу обґрунтовано підозрюють у вчиненні передбачуваного злочину. Термін «обґрунтованість» також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень.

Таким чином, вивчивши подане клопотання та додані до нього докази, а також враховуючи тривалість проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, вважаю, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України є обґрунтованою для даної стадії кримінального провадження.

Так, матеріалами клопотання, зокрема копіями: протоколу огляду місця події від 05.05.2021, у ході якого було виявлено та вилучено 9 ножів, рушник білого кольору, наручний годинник, серветку жовтого кольору, два відрізки килима, два клаптики скатертини, мобільний телефон «Nokia», мобільний телефон «Lenovo», штани чорного кольору, білу футболку та 12 слідів пальців рук; протоколом огляду трупа ОСОБА_8 , лікарським свідоцтвом про смерть № 52 від 06.05.2021, показаннями свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , доводиться обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваною ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Дослідження цих документів у сукупності формують у слідчого судді внутрішнє переконання про те, що мали місце обставини, зазначені у клопотанні, та до вчинення кримінального правопорушення може бути причетна ОСОБА_4 .

Зазначені обставини підтверджують наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу. При цьому, висновок про обґрунтованість підозри не констатує наявності у діях ОСОБА_4 вини у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Слідчий суддя наголошує, що при вирішенні питання щодо існування обґрунтованої підозри у розрізі наявності підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначення вірогідності та достатності підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

На етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

Як на докази про наявність ризиків передбачених ст.177 цього кодексу, слідчий посилається на те, що ОСОБА_4 не має соціальних зв`язків по місцю проживання та реєстрації, остання безперешкодно може покинути місце проживання та виїхати, як за межі району так і за межі області.

Оцінюючи обґрунтованість зазначених ризиків, слідчий суддя виходить також з наступного.

Так, у справі «Смірнови проти Росії» (п. 59) ЄСПЛ зазначив, що в досудовому звільненні особі може бути відмовлено через доведеність таких основних підстав, як: ризик неявки обвинуваченого на судовий розгляд (рішення ЄСПЛ від 10 листопада 1969 р. у справі «Штеґмюллер проти Австрії»); ризик перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесу здійснення правосуддя (рішення ЄСПЛ від 27 червня 1968 р. у справі «Вемгофф проти Німеччини»); вчинення ним подальших правопорушень (рішення ЄСПЛ від 10 листопада 1969 р. «Мацнеттер проти Австрії») або спричинення ним порушень громадського порядку (рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 р. у справі «Летельєр проти Франції»).

ЄСПЛ визнав допустимими підставами для взяття й тримання особи під вартою наявність із боку підозрюваного таких загроз, як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину. Проте й у цих випадках ЄСПЛ наголошує на тому, що наявність відповідних ризиків, які слугують підставою тримання підозрюваного під вартою, повинна бути доведена в кожному конкретному випадку.

З урахуванням встановленої наявності обґрунтованої підозри, вагомих доказів у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, тяжкості покарання за правопорушення, передбачене ч.1 ст.115 КК України, конкретних обставин вчиненого правопорушення, його підвищеної суспільної небезпеки, а також даних про особу підозрюваної, яка раніше не притягувалася до кримінальної відповідальності, не перебуває на спеціальних обліках, є мешканцем м. Рахів Закарпатської області та з огляду на матеріали клопотання, слідчий суддя погоджується з слідчим та прокурором, що існують обґрунтовані ризики коли підозрювана ОСОБА_4 намагатиметься переховуватися від органів досудового розслідування, вчиняти спроби щодо знищення, схову або спотворення будь-яких обставин які можуть мати істотне значення для встановлення істини у справі, тощо.

Згідно з протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину у порядку ст.208 КПК України, від 06.05.2021 ОСОБА_4 , затримана 05.05.2021 о 23:50 год., за підставами, передбаченими ч.ч.1, 2 ст.208 КПК України.

Відтак, строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід обчислювати з 23 години 50 хвилин 05 квітня 2021 року.

Вирішуючи клопотання слідчого у частині не визначення розміру застави, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Нормами ч.4 ст.183 КПК України регламентовано, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 , зважаючи на тривалість досудового розслідування, обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, внаслідок чого настала смерть ОСОБА_8 .

Вирішуючи питання щодо можливості визначення розміру застави ОСОБА_4 слідчий суддя також враховує те, що ОСОБА_4 на час події перебувала у стані алкогольного сп`яніння та підозрюється у заподіянні смерті свого чоловіка.

З огляду наведене, слідчий суддя вважає за можливе не визначати розмір застави ОСОБА_4 .

Відтак, зважаючи на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень та враховуючи існування ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; а також враховуючи недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання існуючих ризиків; зважаючи на особу підозрюваного та керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, з середньою освітою, уродженки та мешканки АДРЕСА_1 , одруженої, непрацюючої, раніше несудимої, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується 03 липня 2021 року, о 23 годині 50 хвилин.
Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали вручити підозрюваній, прокурору, направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Слідчий суддя Рахівського районного суду: ОСОБА_1