Справа №:755/8540/21
Провадження №: 1-кс/755/2994/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" липня 2021 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Сабірабад Республіки Азербайджан, азербайджанця, громадянина Республіки Азербайджан, неодруженого, не працюючого, на утриманні малолітніх та непрацездатних осіб не має, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, у кримінальному проводженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000948 від 26.03.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

перекладача ОСОБА_7 ,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 у кримінальному проводженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000948 від 26.03.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідча посилається на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим, судимість якого не знята та не погашена в установленому законом порядку, на шлях виправлення не став, та знову вчинив аналогічного кримінально- каране діяння. Так, 25.03.2021 року, приблизно о 16:20, проходив неподалік кав`ярні « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , де побачив, раніше не знайому йому ОСОБА_8 , яка перебуваючи в кафе, замовляла каву та тримала в правій руці мобільний телефон марки «IPhone XS max», в цей час у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на повторне відкрите заволодіння чужим майном. Обравши предметом свого злочинного посягання мобільний телефон марки «IPhone XS max» та в подальшому реалізуючи свої злочинні наміри, спрямовані на повторне відкрите викрадення чужого майна ОСОБА_4 , діючи з корисливих спонукань, усвідомлюючи відкритий характер своїх злочинних дій, навприсядки наблизився до ОСОБА_8 , та шляхом ривка, відкрито викрав мобільний телефон, який остання тримала в руці, а саме мобільний телефон марки «IPhone XS max» золотистого кольору, вартістю 29000 грн, в якому знаходилась сім-картка з абонентським номером «Лайфселл» НОМЕР_1 , вартістю 30 грн, залишку грошових коштів на рахунку не було, та який перебував у захисному силіконовому чохлі бежевого кольору вартістю 900 грн. Після чого ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд. Своїми злочинними діями ОСОБА_4 завдав матеріального збитку ОСОБА_8 на загальну суму 29930 грн. 21.05.2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

04.06.2021 року досудове розслідування у даному кримінальному провадженні зупинено на підставі п. 2 ч. 1 ст. 280, 281 КПК України та підозрюваного ОСОБА_4 оголошено в розшук.

10.06.2021 року слідчим суддею Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_1 винесено ухвалу про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного ОСОБА_4 .

Як зазначає слідча у клопотанні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом проведеного огляду місця події від 25.03.2021 року, протоколами допиту свідків, протоколом допиту потерпілої, протоколами проведення впізнання та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності та вилученими речовими доказами.

Вказував, що на даний час існують ризики, а саме:

- п. 1 ст. 177 КПК України ОСОБА_4 будучи обізнаним з покаранням за вчинений ним злочин, за який передбачено відповідальність до 6 років позбавлення волі та враховуючи те, що він є громадянином іншої держави, реєстрації на території України не має, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, або з цією ж метою виїхати за межі України;

- п. 3 ст. 177 КПК України - перебуваючи на свободі підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

- п. 4 ст. 177 КПК України ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, та так як його судимість не знята та не погашена в установленому законом порядку, може продовжувати вчиняти інші, або ж аналогічні злочини;

- п. 5 ст. 177 КПК України ОСОБА_4 може вчиняти інші корисливі кримінальні правопорушення, оскільки він безробітний, внаслідок чого не має стабільного джерела прибутку, і свої матеріальні потреби намагається задовольнити злочинним шляхом, що й стало причиною вчинення ним вказаних злочинів.

В свою чергу, інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного. Обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає суспільному інтересу. Крім того, гарантії того, що підозрюваний не вчинить інше кримінальне правопорушення, наразі відсутні.

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання слідчого та просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, ризики, які зазначенні в клопотанні, та саме клопотання є необгрунтованим. Крім того, просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з тримання під вартою, а саме нічний домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав доводи та прохання свого захисника.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, підозрюваного та його захисника, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Стаття 192 КПК України передбачає право слідчого за погодженням з прокурором звернутися із клопотанням про застосування запобіжного заходу до особи, яку затримано без ухвали про дозвіл на затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

За правилами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Статтею 184 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Застосування запобіжного заходу до кожної особи потребує внесення окремого клопотання.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Частиною 5 ст. 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Згідно з ч. 5 ст. 193 КПК України будь-які твердження чи заяви підозрюваного, обвинуваченого, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Слідчим суддею встановлено, що 26.03.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000948 були внесені відомості про вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

21.05.2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

04.06.2021 року досудове розслідування у даному кримінальному провадженні зупинено на підставі п. 2 ч. 1 ст. 280, 281 КПК України та підозрюваного ОСОБА_4 оголошено в розшук.

10.06.2021 року слідчим суддею Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_1 винесено ухвалу про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва, оформлене відповідно до вимог ст. 184 КПК України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

Слідчим суддею встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, що підтверджується: витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000948 від 26.03.2021 року; протоколом про прийняття заяви про вчиненене кримінальне правопорушення від 25.03.2021 року, протоколами огляду місця події від 25.03.2021 року, 27.04.2021 року; протоколом допиту потерпілого від 27.03.2021 року; протоколом предявлення особи для впізнання за фотознімками від 29.04.2021 року; протоколами допиту свідків від 26.03.2021 року, 27.03.2021 року; протоколом огляду речей від 29.04.2021 року; повідомленням про підозру від 21.05.2021 року та іншими матеріалами у своїй сукупності.

Відповідно до позиції ЄСПЛ, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя на підставі наданих матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим - позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років; вік та стан здоров`я підозрюваного; репутацію підозрюваного; майновий стан; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

На підставі вказаних вище обставин у їх сукупності та взаємозв`язку слідчий суддя дійшов висновку про наявність у даному кримінальному провадженні обґрунтованих ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не зможе запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам, тому клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити.

Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України. На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 176-178, 183, 186, 193-196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах 60 днів, з моменту його фактичного затримання, тобто до 03 вересня 2021 року.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено 13 липня 2021 року о 17 годині 45 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1