Справа №613/733/21 Провадження № 1-кс/613/248/21
До Богодухівського районного суду Харківської області надійшло клопотання від прокурора Краснокутського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 , про арешт майна на: транспортний засіб ЗИЛ д.н.з. НОМЕР_1 , 1985 року випуску, синього кольору, власником якого являється ОСОБА_3 ; транспортний засіб ГАЗ-САЗ д.н.з. НОМЕР_2 , 1993 року випуску, синього кольору, власником якого являється ОСОБА_4 та який перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_3 ; бензопилу марки KALTMAN RC-3600, помаранчевого кольору власник не встановлений; фрагменти деревини породи «верба» в кількості 263 шт. довжиною до 1 м. кожна, фрагменти деревини породи «верба» в кількості 2 шт. довжиною 3,6 м. та 9 м. кожна, чотири фрагменти (колоди) породи «верба», колода 1 довжиною 3 м., діаметром 22 см., колода 2 діаметром 29 мм., довжиною 3, 40 м., колода 3 довжиною 3, 20 м. діаметром 25 см., колода 4 довжиною 340 см., діаметром 36 см., що належать Краснокутській селищній раді Богодухівського району Харківської області.
Зберігання транспортного засобу ГАЗ-САЗ д.н.з. НОМЕР_2 , 1993 року випуску, синього кольору, бензопили марки KALTMAN RC-3600, помаранчевого кольору, чотирьох фрагментів (колод) породи «верба», колода 1 довжиною 3 м., діаметром 22 см., колода 2 діаметром 29 см., довжиною 3,40 м., колода 3 довжиною 3, 20 м. діаметром 25 см., колода 4 довжиною 340 см., діаметром 36 см просить здійснювати на території СПД № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області, за адресою: Харківська область, Богодухівський район, смт. Краснокутськ, вул. Миру, 170. Зберігання транспортного засобу ЗИЛ д.н.з. НОМЕР_1 , 1985 року випуску, синього кольору та фрагментів деревини породи «верба» в кількості 263 шт. довжиною до 1 м. кожна, фрагментів деревини породи «верба» в кількості 2 шт. довжиною 3,6 м. та 9 м., здійснювати за адресою: Харківська область, Богодухівський район, смт. Краснокутськ, вул. Зарічна, 1.
На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 24 травня 2021 року до СПД № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що невідомі особи по вул. Зарічна в смт. Краснокутськ Богодухівського району Харківської області здійснюють незаконну порубку дерев. Під час огляду місця події 24 травня 2021 року було виявлено та вилучено вищевказане майно.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.
За правилами п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до вимог ч.1 ст.132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Згідно вимог ч.6 ст.173 КПК України, ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Ухвалою слідчого судді Богодухівського районного суду Харківської області від 31 травня 2021 року вищезазначене клопотання про арешт майна було повернуто прокурору Краснокутського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області для усунення недоліків, встановлено строк для усунення зазначених у клопотанні недоліків протягом 72 годин з моменту отримання копії даної ухвали.
Також, слід зазначити, що наявна в матеріалах копія Постанови про визнання речовими доказами та передання їх на зберігання від 25 травня 2021 року, а саме її резолютивна частина не містить посилання про визнання майна на яке прокурор просить накласти арешт речовими доказами, а містить лише його перелік .
Крім того, ст.171 КПК України передбачено вимоги щодо змісту клопотання про накладення арешту на майно. Відповідно до вимогч.2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Аналіз вище зазначеної норми закону свідчить, що Кримінальним процесуальним кодексом України чітко передбачені підстави для застосування такого виду забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.
При цьому, вищевказаних вимог прокурором дотримано не було, оскільки клопотання не містить чіткого зазначення розміру деревини (її довжини), на яку необхідно накласти арешт. Вказівка у клопотанні на приблизний розмір деревини, свідчить про неконкретизованість клопотання, яке за таких обставин підлягає обов`язковому уточненню.
Частиною 3 ст. 172 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора, про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, у в`язку з чим воно підлягає поверненню для усунення недоліків.
Керуючись ст.ст. 170-172, 309, 372 КПК України,-
Встановити строк для усунення зазначених у клопотанні недоліків протягом 72 годин, з моменту отримання копії даної ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя