ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

УХВАЛА

м.Фастів Київська область 23 березня 2020 року

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду ОСОБА_1 , розглянув матеріали клопотання т.в.о. начальника відділення розслідування злочинів загальної кримінальної спрямованості СВ Фастівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ :

До слідчого судді звернувся т.в.о. начальника відділення розслідування злочинів загальної кримінальної спрямованості СВ Фастівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_2 за погодженням з прокурором Фастівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження № 0000654 від 19.05.2020 року за ознаками злочину передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні СВ Фастівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000654 від 19.05.2020 року за ознаками злочину передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

В ході проведення досудового розслідування було встановлено, що 19.05.2020 року до ЧЧ Фастівського ВП надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що на початку березня 2020 року, робітник на ім`я ОСОБА_5 проник до кімнати її будинку за адресою: АДРЕСА_1 , звідки викрав грошові кошти, після чого з місця події зник.

При проведенні досудового розслідування, встановлено, що даний злочин вчинив ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

В ході досудового розслідування були допитані, як потерпілі ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , які показали, що загальна сума викрадених грошових коштів складає понад 60 тисяч доларів США.

Також, було надано пояснення ОСОБА_6 , який зазначив, що за викрадені кошти придбав будинок та землю за адресою: АДРЕСА_3 .

Слідчий в обгрунтування клопотання посилається на п. 4 ст. 170 КПК України та зазначає, що з метою забезпечення цивільного позову у даному кримінальному провадженні, повернення потерпілим викрадених коштів, чи можливої конфіскації майна у підозрюваного, недопущення зникнення, втрати, пошкодження даного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Згідно ст.131 КПК України, арешт майна є одним з заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом римінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Положеннями п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачене обов`язкове зазначення у клопотанні слідчого, прокурора підстави та мети відповідно положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування арешту майна.

Також в клопотанні повинно бути зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Як зазначив слідчий, згідно інформаційної довідки № 246327214 від 19.02.2021 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта, у власності ОСОБА_8 рахується:

Земельна ділянка площею 0,25 га, реєстраційний номер 246, кадастровий номер :51:000:0301 за адресою: Кіровоградська область, Онуфріївський район, с. Куцеволівка, зареєстрований 06.12.2019 року на підставі рішення органу місцевого самоврядування;

Житловий будинок загальною площею 50,8 (кв.м.)з сільськогосподарськими спорудами, реєстраційний номер 246 за адресою: АДРЕСА_3 зареєстрований на підставі договору купівлі-продажу від 11.04.2019;

Житловий будинок загальною площею 49 (кв.м.) з сільськогосподарськими спорудами, реєстраційний номер 246 з земельною ділянкою площею 0,25 га, кадастровий номер :51:000:0273 за адресою: АДРЕСА_3 зареєстрований на підставі договору купівлі-продажу від 14.08.2017;

Земельна ділянка площею 0,2984 га, реєстраційний номер 246, кадастровий номер :51:000:0274 за адресою: АДРЕСА_3 , зареєстрована14.08.2017 року на підставі договору купівлі-продажу.

Разом з тим, аналіз клопотання, з яким звернувся слідчий до слідчого судді дає підстави вважати про недостатність доказів які обгрунтовують підстави та мету відповідно до положень статті 170 Кпк України та відповідне обгрунтування необхідності арешту майна.

Як передбачає п.4 ст.170 КПК України, арешт допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 6 цього Кодексу у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (безіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обгрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обгрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

З матеріалів клопотання вбачається, що повідомлення про підозру в рамках кримінального провадження № 0000654 від 19.05.2020 року ОСОБА_8 або будь-якій іншій особі не повідомлялося.

Також, слідчим не надано доказів наявності обгрунтування розміру цивільного позову в даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, повертає його прокурору, для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.170-172 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ :

Клопотання т.в.о. начальника відділення розслідування злочинів загальної кримінальної спрямованості СВ Фастівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно повернути прокурору для усунення недоліків та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1