Справа № 760/6156/21
Провадження № 1-кс/760/2031/21
У Х В АЛ А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів ДФС України Департаменту нагляду за органами безпеки, фіскальною та прикордонною службами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду міста Києва клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів ДФС України Департаменту нагляду за органами безпеки, фіскальною та прикордонною службами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3
про арешт майна в кримінальному провадженні №0000266 від 21.05.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст.209 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів ДФС України Департаменту нагляду за органами безпеки, фіскальною та прикордонною службами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000266 від 21.05.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст.209 КК України.
Як зазначається в клопотанні, слідчим управлінням ГУ ДФС у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000266 від 21.05.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст.209 КК України.
Подане клопотання обґрунтовується тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що службові особи низки експрес-перевізників, зокрема: ТОВ Фірма «ЕЛІН ЛТД» (), Державне підприємство спеціального зв`язку (), ТОВ «ЕЙР ЕКСПРЕС» (), ТОВ «Уорлд Кур`єр України» (), ТОВ «ТММ ЕКСПРЕС» (), ТОВ «ТНТ Україна» (), ДП «Форінтос» (), ДП МЕП «Юкрейнієн Парсел Сервіс» (), ТОВ «ПОСТ-ІНТЕРНЕЙШНЛ» () задіяні у злочинній схемі по ухиленню від сплати податків при ввезенні, митному оформленні та безпосередньо під час передачі посилок замовнику, що призводить до фактичного ненадходження до бюджетів чи державних цільових фондів податку на додану вартість та мита в особливо великих розмірах.
У клопотанні зазначається, що в ході досудового розслідування кримінального провадження також встановлено, що обготівкування грошових коштів, одержаних злочинним шляхом, здійснюється за допомогою ТОВ «ФК «Європошта» (). Також встановлено, що за адресами офісів ТОВ «ФК «Європошта», які оформленні як пункти обміну валют, фактично здійснюється видача та перекази грошових коштів в адресу підприємств вигодонабувачів вищевказаної злочинної схеми. При цьому, перекази грошових коштів відбуваються без належного документального оформлення, поза банківською системою «Welsend» (АБ «Украгазбанк»), фактично проводяться з комісією 0,45 % (переказ коштів день в день) та 0,3 % (переказ коштів на наступний день) від суми переказу, що є порушенням постанови Національного банку України від 04.01.2019 року № 16 «Про документ для обліку та реєстрації валюто обмінних операцій».
Прокурор вказує, що згідно поданих декларацій з податку на прибуток підприємств за період 2018 - 2019 років ТОВ «ФК «ЄВРОПОШТА» сплачено податок на прибуток в розмірі 276 тис. грн. за 2018 рік та 289 тис. грн. за 2019 рік, з доходів отриманих під час надання фінансових послуг по переказу готівкових коштів в банківській системі «Welsend». Прокурор також вказує, що, крім іншого, ТОВ «ФК «Європошта» не задекларовано фактичний обсяг наданих фінансових послуг та зменшено об`єкт оподаткування на суму понад 10 млн. грн. за 2018-2020 роки за рахунок проведення фінансово-господарських операцій з перерахуванням готівки без належного документального оформлення поза банківською системою грошових переказів за рахунок власних обігових готівкових коштів. Крім того, службові особи ТОВ «ФК «Європошта» за попередньою змовою здійснили легалізацію доходів, одержаних внаслідок вчинення вищевказаних злочинних дій.
13.01.2021 в ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 11.01.2021 (справа №760/256/21) офісних приміщень ТОВ «ФК «Європошта» за адресою: м. Київ, проспект Голосіївський, 42, було виявлено та вилучено комп`ютерну техніку, дозвіл на вилучення якої ухвалою слідчого судді надано не було.
У клопотанні зазначається, що постановою старшого слідчого з ОВС слідчого управління ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4 від 14.01.2021 комп`ютерну техніку, вилучену в ході проведення вищевказаного обшуку, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні. Також вказується, що вилучена в ході проведення вищевказаного обшуку комп`ютерна техніка містить відомості щодо діяльності ТОВ «ФК «Європошта» (у тому числі сформовані в електронному вигляді документи, відеозаписи з касових приміщень, на яких відображено процес обміну валюти, одержання готівкових коштів від клієнтів тощо).
Метою накладення арешту на майно є збереження речових доказів відповідно до вимог п. 1 ч.2 ст. 170 КПК України та запобігання ризикам його знищення чи відчуження.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
У клопотанні також вказується, що 15.01.2021 прокурор відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів ДФС України Департаменту нагляду за органами безпеки, фіскальною та прикордонною службами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду м.Києва з клопотанням про арешт майна, тимчасово вилученого в ході проведення вищевказаного обшуку. 20.01.2021 слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва винесено ухвалу, відповідно до якої постановлено повернути клопотання про арешт майна прокурору для доопрацювання та встановлено строк у сімдесят дві години для усунення недоліків.
26.01.2021 прокурором подано доопрацьоване клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, а саме вилученої в ході проведення обшуку комп`ютерної техніки, однак, 05.02.2021 слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва винесено ухвалу, відповідно до якої постановлено повернути клопотання про арешт майна для доопрацювання та встановлено строк у сімдесят дві години для усунення недоліків, яку було отримано 12.03.2020 слідчим слідчої групи у кримінальному провадженні нарочно.
Враховуючи вищенаведене та керуючись стст. 36, 117, 131, 132, 170, 171 КПК України, прокурор просить поновити пропущений із поважних причин процесуальний строк подачі клопотання про арешт майна та накласти арешт на майно, виявлене та вилучене в ході проведення обшуку за адресою АДРЕСА_1 , а саме:
- системний блок Logic Power чорного кольору;
- відео реєстратор NIKVISION s/n 782946082, з блоком живлення;
- відео реєстратор NIKVISION s/n 577500399, з блоком живлення;
- відео реєстратор NIKVISION s/n 689395972, з блоком живлення.
У судовому засіданні прокурор відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів ДФС України Департаменту нагляду за органами безпеки, фіскальною та прикордонною службами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 клопотання підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити, додатково надавши копії документів, що обґрунтовують клопотання про арешт майна, зокрема, протоколи огляду від 14.01.2021 системного блоку Logic Power та відео реєстраторів, тимчасово вилучених в ході проведення вищевказаного обшуку.
Представник власника майна у судове засідання викликався в порядку, передбаченому КПК України, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, проте в судове засідання не з`явився.
Відповідно до вимог ст.172 КПК України слідчий суддя ухвалив проводити судовий розгляд клопотання про арешт майна за відсутності представника власника майна, який повідомлявся про судове засідання в порядку, передбаченому КПК України.
Дослідивши клопотання та додані до нього копії документів, заслухавши пояснення прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку виходячи з такого.
Відповідно до чч. 1, 4 ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Як передбачено ч.2 ст.168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Згідно з ч.7 ст.236 КПК України вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Згідно з чч. 1, 2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості щодо кримінального провадження за №0000266 від 21.05.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст.209 КК України.
13.01.2021 в ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 11.01.2021 (справа №760/256/21, провадження №1-кс/760/298/21) за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та тимчасово вилучено майно, а саме:
- системний блок Logic Power чорного кольору;
- відео реєстратор NIKVISION s/n 782946082, з блоком живлення;
- відео реєстратор NIKVISION s/n 577500399, з блоком живлення;
- відео реєстратор NIKVISION s/n 689395972, з блоком живлення, дозвіл на вилучення якого ухвалою слідчого судді від 11.01.2021 надано не було.
Слідчим суддею встановлено, що постановою від 14.01.2021 старшого слідчого з ОВС слідчого управління ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4 вищевказане тимчасово вилучене 13.01.2021 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000266 від 21.05.2020.
Встановлено, що до Солом`янського районного суду м. Києва було спрямовано клопотання про арешт вищевказаного майна, тимчасового вилученого 13.01.2021 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому, 20.01.2021 слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва винесено ухвалу, відповідно до якої постановлено повернути клопотання про арешт майна прокурору для доопрацювання та встановлено строк у сімдесят дві години для усунення недоліків.
Також встановлено, що до Солом`янського районного суду м. Києва було повторно спрямовано клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, 05.02.2021 слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва винесено ухвалу, відповідно до якої постановлено повернути клопотання про арешт майна прокурору для доопрацювання, встановивши строк у сімдесят дві години для усунення недоліків.
Слідчий суддя із урахуванням дати отримання цієї ухвали, доданих до клопотання копій документів та на підставі ст.117 КПК України дійшов висновку про поновлення прокурору процесуального строку для подачі клопотання про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000266 від 21.05.2020, тимчасово вилученого 13.01.2021.
Слідчим суддею також встановлено, що клопотання прокурора про арешт майна подано з метою забезпечення збереження речових доказів. Отже, виходячи з вимог ч.3 ст.170 КПК України арешт з цією метою накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
З урахуванням вищенаведеного слідчий суддя доходить висновку, що прокурором було доведено, що майно, виявлене та вилучене 13.01.2021 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: системний блок Logic Power чорного кольору; відео реєстратор NIKVISION s/n 782946082, з блоком живлення; відео реєстратор NIKVISION s/n 577500399, з блоком живлення; відео реєстратор NIKVISION s/n 689395972, з блоком живлення, відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме критеріям об`єкту, який зберіг на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, оскільки містять відомості щодо діяльності ТОВ «ФК «Європошта» (у тому числі сформовані в електронному вигляді документи, відеозаписи з касових приміщень, на яких відображено процес обміну валюти, одержання готівкових коштів від клієнтів тощо).
Згідно з ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
На підставі вищевикладених норм КПК України та встановлених фактичних обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором в клопотанні та в судовому засіданні доведено необхідність арешту майна, а саме: системного блоку Logic Power чорного кольору, відео реєстратора NIKVISION s/n 782946082, з блоком живлення; відео реєстратора NIKVISION s/n 577500399, з блоком живлення; відео реєстратора NIKVISION s/n 689395972, з блоком живлення, вилучених в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .
Слідчий суддя також вважає доведеним необхідність такого арешту, зокрема, з урахуванням наявності ризиків приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя також вважає доведеним розумність та співрозмірність обмеження права власності, наслідків арешту майна завданням кримінального провадження. Втручання держави в право на мирне володіння своїм майном в даному випадку є виправданим, оскільки, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, здійснюється на підставі закону, з метою задоволення суспільного інтересу, з дотриманням принципів пропорційності та справедливої рівноваги.
На підставі викладеного та керуючись ст.41 Конституції України, ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стст. 98, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Поновити пропущений строк подачі клопотання про арешт майна.
Накласти арешт з тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування на майно, виявлене та вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:
- системний блок Logic Power чорного кольору;
- відео реєстратор NIKVISION s/n 782946082, з блоком живлення;
- відео реєстратор NIKVISION s/n 577500399, з блоком живлення;
- відео реєстратор NIKVISION s/n НОМЕР_1 , з блоком живлення.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Оскарження ухвали про накладення арешту не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1