УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 серпня 2021 року

м. Київ
справа № 157/1679/19

провадження № 51-4085впс21
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання Волинського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 157/1679/19) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 194, ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 289 Кримінального кодексу України (далі КК), з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло вищевказане подання, яке мотивовано тим, що у Волинському апеляційному суді неможливо провести автоматизований розподіл згаданих матеріалів провадження через відсутність необхідної кількості суддів. Так, з автоматизованого розподілу судової справи між суддями було виключено суддів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , оскільки вони не можуть брати участь у розгляді цього кримінального провадження з підстав, передбачених ст. 76 КПК. У зв`язку з цим апеляційний суд просить Верховний Суд вирішити питання про направлення матеріалів провадження для розгляду до іншого суду апеляційної інстанції.

Учасників провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання, проте для розгляду вони не прибули, що не перешкоджає вирішенню питання.
Перевіривши наведені доводи, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів дійшла висновку, що подання не підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Як убачається зі змісту подання Волинського апеляційного суду, та з протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 серпня 2021 року, призначення не відбулося, оскільки не вистачило потрібної кількості суддів для розподілу справи. Водночас зі звіту про неможливість розподілу справи між суддями вбачається, що у Волинському апеляційному суді працює чотирнадцять суддів, п`ятеро у судовій палаті з розгляду кримінальних справ, дев`ять у судовій палаті з розгляду цивільних справ. Тобто у Волинському апеляційному суді фактично працює чотирнадцять суддів.
Частиною 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.
За змістом п. 1 розділу VII Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, збори суддів відповідного суду визначають спеціалізації кожного судді такого суду згідно із Загальним класифікатором спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженим Державною судовою адміністрацією України. Для кожного судді може бути визначена більше, ніж одна спеціалізація. Визначення спеціалізації суддів у суді, в тому числі слідчих суддів, має забезпечити виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження через відсутність суддів відповідної спеціалізації.
Згідно з вимогами п. 2 розділу VII вищевказаного Положення, збори суддів вищих спеціалізованих судів, судів апеляційної та касаційної інстанцій визначають основний склад постійних колегій суддів, кожна в кількості трьох суддів, які мають спільні спеціалізації (спеціалізації постійної колегії). Для кожної постійної колегії суддів збори суддів відповідного суду визначають резервних суддів, із числа тих, що мають спеціалізацію постійної колегії. Кількість резервних суддів постійної колегії має забезпечити виключення випадків неможливості заміни судді в колегії.
Крім того, пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (в редакції рішення Ради суддів України від 15 вересня 2016 року № 58) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.
Водночас, у рішенні Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.
З урахуванням наведеного і положень ст. 34 КПК, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення подання Волинського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 157/1679/19) за обвинуваченням ОСОБА_4 , з одного суду апеляційної інстанції до іншого, оскільки за наявної фактичної чисельності суддів та можливості застосування механізму визначення спеціалізацій суддів Волинським апеляційним судом не вичерпано процесуальних можливостей по формуванню колегії суддів для розгляду вказаного провадження, а тому подання необхідно залишити без задоволення.
Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд

постановив:
Подання Волинського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 157/1679/19) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 194, ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 289 КК, з одного суду апеляційної інстанції до іншого залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3