Справа № 953/9355/21
н/п 1-кс/953/5274/21
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27.05.2021 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого з ОВС другого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Харківській області старший лейтенант податкової міліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, виявлене та вилучене 25.05.2021 року в ході проведення обшуків на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 20.05.2021 року в нежитлових приміщеннях, розташованих за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 104,, які фактично використовуються та належать ТОВ «Український м`ясокомбінат».
В обґрунтування клопотання зазначає, що вилучене в ході проведених 25.05.2021 обшуку майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та є його предметом, а також вказане майно буде використано у кримінальному провадженні в якості речових доказів, у зв`язку з чим виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання прокурора приходить до висновку про необхідність повернення даного клопотання прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.
Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Однак, всупереч п. 1 ч.2 ст. 171 КПК України, у клопотанні прокурора про арешт майна зазначені підстава та мета арешту в загальних рисах та не конкретно.
Крім того, звернувшись з клопотанням про арешт майна, сторона обвинувачення прописує лише те, що 25.05.2021 в ході проведення обшуків було виявлено та вилучено вище вказане майно.
Проте, виходячи зі змісту клопотання, прокурор не зазначає жодного з критеріїв визначених ст.98 КПК України, яким би відповідало майно, вилучене в ході проведення огляду місця події та не вказано, кому саме належить дане майно.
Крім того, всупереч п. 3 ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні прокурора про арешт майна не зазначено відповідне обґрунтування необхідності арешту майна та документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.
Однак, прокурором не зазначено в клопотанні власника майна та його контактних даних (номеру телефону, адреси електронної пошти), з урахуванням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, що виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст. 22, 24-28, 172 КПК України.
Вказані підстави позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання та прийняти рішення по справі.
Відповідно до ч.3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків у строк 72 години.
Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.
На підставі викладеного і керуючись ст. 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя -