Справа №463/4807/21
Провадження №1-кс/463/3009/21
УХВАЛА

10 червня 2021 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові в режимі відеоконференції скаргу підозрюваного ОСОБА_4 на повідомлення слідчого про зміну раніше повідомленої підозри від 12.02.2021 у кримінальному провадженні № 0000055 від 19.03.2020, -
в с т а н о в и в :
ОСОБА_4 звернувся зі скаргою про скасування повідомлення слідчого про зміну раніше повідомленої підозри від 12.02.2021 у кримінальному провадженні № 0000055 від 19.03.2020 за підозрою його у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 382, ч. 1 ст. 28 ч. 2 ст. 388 КК України.
Зі скарги вбачається, що 12 лютого 2021 року ОСОБА_4 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 382, ч. 1 ст. 28 ч. 2 ст. 388 КК України. ОСОБА_4 вказує, що повідомлення про підозру підлягає скасуванню через істотні порушення КПК України, а саме: повідомлення про підозру не відповідає фактичним обставинам кримінального правопорушення, вказана в ньому інформація безпідставна та необґрунтована. В його діях відсутня об`єктивна сторона, об`єкт та суб`єктивна сторона відповідних складів злочинів та кваліфікуюча ознака попередньої змови групою осіб. Також вказує, що він не є суб`єктом вказаних кримінальних правопорушень, жодних належних і допустимих доказів цього немає, як і доказів шкоди, яку інкримінує орган досудового розслідування йому, яку він ніби-то спричинив. На підставі викладеного просив скасувати повідомлення слідчого про зміну раніше повідомленої підозри від 12.02.2021 у вказаному вище кримінальному провадженні,
У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 доводи скарги підтримав із наведених у ній підстав.
Прокурор у судовому засіданні заперечив проти задоволення скарги. Вважає таку необгрутнованою, а викладені в ній доводи такими, що не відповідають дійсності та є надуманими.
Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали скарги, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.
Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.
Відповідно до п. 4 параграфу 2 Прикінцевих положень Закону України №2147-VIII від 03.10.2017 року, зміни, що були внесені до ст. 303 ч.1 КПК України в частині її доповнення пунктом 10, застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР після введення в дію цих змін, тобто з 16.03.2018 року.
Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст.278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону.
Отже підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.
Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.
Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.
Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).
В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.
Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.
Визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду (ст.89 КПК України).
На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011)), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.
Із поданої скарги вбачається, що підставами для скасування повідомлення про підозру ОСОБА_4 вважає її необгрунтованість.
З наданих до суду матеріалів встановлено, що в провадженні слідчого ТУ ДБР у м. Львові перебувають матеріали кримінального провадження № 0000055 від 19.03.2020 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 382, ч. 1 ст. 28 ч. 2 ст. 388 КК України. Про зміну підозри у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень 12.02.2021 року було повідомлено ОСОБА_4 .
Як встановлено при розгляді скарги, за своїм змістом повідомлення про підозру відповідає вимогам ст. 277 КПК, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст. 278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконливого висновку, що ОСОБА_4 був причетний до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 382, ч. 1 ст. 28 ч. 2 ст. 388 КК України.
При цьому слідчий суддя враховує, що факт повідомлення особі про її підозру у вчиненні кримінального правопорушення не є актом обвинувачення цієї особи у вчиненні такого правопорушення, а тому мотиви скарги з приводу необґрунтованості підозри не впливають на висновки суду щодо обставин повідомлення ОСОБА_4 про зміну його підозри у вчиненні кримінальних правопорушень та обставин проведення досудового слідства.
Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу на те, що на стадії досудового розслідування обґрунтованість підозри має перевірятися слідчим суддею не з точки розу доведеності вини, а з точки зору того, що після повідомлення особи про її підозру у вчиненні кримінального правопорушення органом досудового слідства дотримуються вимоги кримінального процесуального закону щодо розумних строків проведення досудового слідства та дотримання органом досудового слідства прав та свобод підозрюваної особи під час слідства. А тому слідчий суддя, здійснюючи судовий розгляд скарги на повідомлення про підозру не уповноважений досліджувати та оцінювати докази, що стали підставою для повідомлення ОСОБА_4 про його підозру у вчиненні кримінальних правопорушень та надавати юридичну кваліфікацію діям підозрюваної особи.
Разом із тим, оцінка обгрунтованості підозри у вказаному кримінальному провадженні надавалась в ухвалі Личаківського районного суду міста Львова від 11.09.2020, яким було обрано запобіжний захід ОСОБА_4 і яка набрала законної сили. Слідчим суддею при обранні запобіжного заходу досліджувалися докази в сукупності, й останній прийшов до висновку про наявність підстав для повідомлення про підозру на момент вчинення відповідної процесуальної дії та відповідність тому мінімальному рівню стандарту «достатніх підстав (доказів)», який закріплений в пункті 3 частини 1 ст. 276 КПК. Питання кваліфікації, наявності чи відсутності в діях підозрюваного ознак кримінального правопорушення, які піднімає підозрюваний в скарзі, не може ретроспективно пов`язуватися з наявністю підстав для такого повідомлення, адже відноситься до перевірки обґрунтованості підозри, а це, в свою чергу, є предметом судового контролю в інших процедурах кримінального провадження.
При цьому на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, наявність чи відсутність в діях підозрюваного складу того чи іншого кримінального правопорушення, адже такі висновки опосередковано пов`язані з питанням винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення. Крім того, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій, їх кваліфікація та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час досудового розслідування. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23 жовтня 1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Згідно з вимогами ч.1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Відповідно до положень ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором, а також визначено вимоги, яким це повідомлення має відповідати.
Зміст повідомлення про підозру ОСОБА_4 узгоджується з вимогами вказаної статті. Крім того, під час досудового розслідування у повідомленні зазначається стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, які відомі на момент здійснення повідомлення про підозру. При цьому слідчим суддею на даній стадії провадження не перевіряється наявність всіх елементів складу кримінального правопорушення, наведені у повідомленні про підозру обставини мають бути достатніми вважати, що особа могла вчинити вказане кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_4 будь-яких даних, які є очевидно необґрунтовані чи недопустимі не встановив. У зв`язку із вищевикладеним слідчий суддя приходить до висновку, що при здійсненні повідомлення про зміну підозри органом досудового розслідування було дотримано вимоги положень ст. 276-278 КПК України, а тому скарга ОСОБА_4 є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.303-304 КПК України, -
постановив:
у задоволенні скарги підозрюваного ОСОБА_4 про скасування повідомлення слідчого Першого слідчого відділу Слідчого Управління ТУ ДБР, розташованого у м. Львові, ОСОБА_5 від 12.02.2021 про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 382, ч. 1 ст. 28 ч. 2 ст. 388 КК України відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1