Справа № 643/8556/21
Провадження № 1-кс/643/2232/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 травня 2021 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові скаргу ОСОБА_3 на постанову інспектора СД Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 07.05.2021 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000229 від 21.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356, ч.1 ст.358 КК України,
встановив:
До Московського районного суду м. Харкова 17.05.2021 надійшла скаргаОСОБА_3 на постанову інспектора СД Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 07.05.2021 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000229 від 21.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356, ч.1 ст.358 КК України.
В обґрунтування скарги заявник вказував, що постанова від 07.05.2021 про закриття кримінального провадження №0000229 є передчасною, необґрунтованою та невмотивованою, висновок про закриття кримінального провадження не відповідає вимогам діючого кримінально-процесуального законодавства України, а тому підлягає скасуванню. Також вважав, що інспектором СД при прийнятті рішення про закриття кримінального провадження не вжито заходів для всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження. При проведенні досудового розслідування слідчим не було дотримано положень ст. 9 КПК України щодо повноти та всебічності, неупередженості в дослідженні обставин кримінального провадження. Тому винесена постанова є передчасною, та такою, що не відповідає вимогам КПК України.
На судове засідання учасники кримінального провадження не з`явились, до його початку від заявника надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, вимоги скарги підтримала, просила її задовольнити та постанову про закриття скасувати.
Слідчий на судове засідання не з`явився, до його початку подав заяву про розгляд скарги за його відсутності, просив прийняти рішення на розсуд суду, надав матеріали кримінального провадження для огляду їх судом.
Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Згідно ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Слідчий суддя, ознайомившись із заявою ініціатора скарги, дослідивши матеріали скарги з додатками, а також матеріали кримінального провадження №0000229 від 21.07.2020, приходить до наступного.
Частиною першою статті 303 КПК України визначено, що рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження. Так, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно ст.55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч.1 ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого, в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч.2 ст.8 та ч.5 ст.9 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні та кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Частиною 4 ст.38 КПК України передбачено, що орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування, проте під час даного досудового розслідування слідчим не повно з`ясовані всі обставини справи, що дає суду підстави вважати досудове розслідування неефективним і неповним, а Постанову передчасною та необґрунтованою, отже такою, що підлягає скасуванню.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження №0000229, які надійшли до суду без внутрішнього опису та нумерації сторінок, відомості за заявою ОСОБА_5 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.07.2020, за фактом того, що 10.02.2020 було змінено іпотекодержателя його квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та перереєстровано право власності на цю квартиру при наявності заборони власника на вчинення реєстраційних дій в реєстрі.

Кримінальне провадження тривало з 21.07.2020, за цей часслідчим в ході досудового розслідування допитано потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , отримано висновки експертного економічного дослідження, витребувано інформацію з Управління Національного банку України, з ТОВ «АЙ ЕН ДЖІ ГРУП», з Харківської дирекції АТ «Укрпошта», з Київської міської дирекції АТ «Укрпошта», з АТ «Альфа-Банк», у приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу м. Київ ОСОБА_10 , з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, з ТОВ «ФК «Довіра та гарантія», з Фонду державного майна України, від заступника Міністра юстиції України з питань державної реєстрації, з ТОВ «ФК «Юніон Капітал», отримано результати камеральної перевірки державного реєстратора приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_11 , обьднано матеріали досудового розслідування №0000229 від 21.07.2020 та №0000008 від 11.02.2021 в одне провадження. Призначено дев`ять судових комп`ютерно-технічних експертиз, які в подальшому постановами дізнавача без нагляду, призначено оціночно-будівельну експертизу, яка на даний час не проведена та висновки не отримані.
09.04.2021 інспектором СД Харківського РУП №2 ГУНП Харківської області ОСОБА_4 винесено постанову про закриття кримінального провадження №0000229 від 21.07.2020 на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України, у зв`язку із відсутністю складу злочинів, передбачених ст.356, ч.1 ст.358 КК України.

Постановою прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_12 від 14.04.2021 скасовано постанову про закриття кримінального провадження, як винесену передчасно і необґрунтовано. Та з метою впливу на повноту, всебічність та об`єктивність досудового розслідування, прокурором дано вказівки в порядку п.4 ч.2 ст.36 КПК України у кримінальному провадженні №0000229 від 21.07.2020, про результати виконання яких необхідно ґрунтовно інформувати окружну прокуратури суворо у строк до 21.05.2021.

07.05.2021 інспектором СД Харківського РУП №2 ГУНП Харківської області ОСОБА_4 повторно винесено постанову про закриття кримінального провадження №0000229 від 21.07.2020 на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України, у зв`язку із відсутністю складу злочинів, передбачених ст.356, ч.1 ст.358 КК України.

Слідчий суддя, аналізуючи доводи особи, що подала скаргу про невідповідність положенням КПК України рішення слідчого про закриття провадження, враховує наступне.

Як зазначено в ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні "Бєлоусов проти України" (заява N 4494/07 від 7 листопада 2013 року) у п. 55 зазначив: мінімальні стандарти ефективності, визначені практикою Суду, включають в себе вимоги, що розслідування має бути ретельним, незалежним, безстороннім та підконтрольним громадськості, а також, що компетентні органи влади повинні діяти зі зразковою ретельністю і оперативністю (див., наприклад, рішення від 19 липня 2012 року у справі "Алексахін проти України" (Aleksakhin v. Ukraine), заява N 31939/06, п. 55).

Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яку ратифіковано Законом України від 17 липня 1997 року N 475/97-ВР і яка для України набрала чинності 11 вересня 1997 року (далі - Конвенція), закріплено принцип доступу до правосуддя.

Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами ЄСПЛ розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

При цьому, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітку фактичну можливість оскаржити діяння, що становить втручання у її права (рішення від 04 грудня 1995 року у справі "Беллет проти Франції" (Bellet v. France)).

Реалізація такого права має здійснюватися заявником з урахуванням того, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Діюче кримінальне процесуальне законодавство України, зокрема ч.1 ст.40-1 КПК України передбачає, що дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Частиною 2 статті 9 КПК України визначено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно ст.ст.2, 284 КПК України, закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Тобто, повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Неупередженість означає пізнання органами, що ведуть процес, обставин кримінального провадження у точній відповідності з дійсністю, неупередженість їх у збиранні, перевірці та оцінці доказів, безсторонність щодо всіх учасників процесу та інших осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, оскільки на прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого покладається обов`язок надати доказам належну правову оцінку за правилами ч.1 ст.94 КПК, та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У відповідності до положень ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З норм ст.26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

В той же час, відповідно до вимог ст.110 КПК України, постанова слідчого, дізнавача, прокурора про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема, в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав, та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

Доводи, викладені заявником у скарзі, слідчий суддя вважає належними, вмотивованими, а підстави для скасування рішення слідчого про закриття кримінального провадження такими, що необхідно перевірити та дати належну оцінку в ході досудового розслідування.
Як вказував в скарзі заявник, і з такими його твердженнями погоджується слідчий суддя, з метою повного, всебічного та ефективного розслідування, слідчий мав би в повному обсязі виконати вказівки прокурора дані після скасування постанови про закриття кримінального провадження 14.04.2021, серед іншого допитати ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , отримати висновок судової оціночно-будівельної експертизи, тощо.
В постанові інспектора СД про закриття кримінального провадження не необґрунтовано та не зазначено, на підставі яких проведених слідчих та процесуальних дій або наявних доказів у справі, він прийшов до висновку про необхідність закриття кримінального провадження на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України, при цьому, вказано, що наразі призначено 10 комп`ютерно-технічних експертиз та судова будівельно-оціночна експертиза.
Зокрема, практика ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Олександр Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).
За таких обставин, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що скарга підлягає задоволенню, а постанова дізнавача скасуванню для відновлення досудового розслідування та його проведення у загальному порядку.
Відповідно до ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарги на рішення дію чи бездіяльність слідчого постановляється ухвала, крім іншого, про скасування рішення слідчого.
При цьому, слідчий суддя звертає увагу керівника Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_16 на неналежне здійснення процесуального керівництва прокурорами Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_17 , ОСОБА_12 , оскільки після закриття вказаного кримінального провадження 07.05.2021, його було витребувано прокурором для вивчення законності та обґрунтованості прийнятого дізнавачем рішення, про що свідчить супровідний лист від 18.05.2021 за №04-22-4030-20 про повернення кримінального провадження №0000229 від 21.07.2020 начальнику сектору дізнання Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області. Окремої уваги потребують постанови про залишення постанови про призначення судової комп`ютерно-технічної експертизи без виконання, в яких в обґрунтування прийнятого рішення зазначено наступне «…беручи до уваги те, що для з`ясування обставин, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, керуючись …. постановив: залишити постанову про призначення комп`ютерно-технічної експертизи без нагляду та в подальшому повернути її і направити до СД ХРУП №2 ГУНП в Харківській області.», що не містить послідовності та логічного сенсу. Крім того, прокурором у цьому кримінальному провадженні дано вказівки щодо проведення ряду слідчих та процесуальних дій зі строком виконання суворо до 21.05.2021, однак їх невиконання не перешкодило залишити без реагування постанову дізнавача про закриття кримінального провадження від 07.05.2021.
Керуючись ст.ст. 303-304, 309, 376, 395 КПК України, -
постановив:
Скаргу ОСОБА_3 на постанову інспектора СД Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 07.05.2021 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000229 від 21.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356, ч.1 ст.358 КК України - задовольнити.
Постанову інспектора СД Харківського РУП №2 ГУНП Харківської області ОСОБА_4 від 07.05.2021 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000229 від 21.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356, ч.1 ст.358 КК України - скасувати.
Ухвалу суду направити керівнику Салтівської окружної прокуратури м. Харкова для відома та здійснення контролю за досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні 0000229 від 21.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356, ч.1 ст.358 КК України.
Матеріали кримінального провадження №0000229 від 21.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356, ч.1 ст.358 КК України повернути до Харківського РУП №2 ГУНП Харківської області - для продовження досудового розслідування.
Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1