ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7286/21
провадження № 1-кс/753/1419/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"19" квітня 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 за участі: скаржника ОСОБА_3 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача Дарницького УП ГУ НП у м. Києві у кримінальному провадженні №0001026 від 29.03.2021 про виключення ОСОБА_3 з числа потерпілих (про відмову у визнанні потерпілим).
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_3 13.04.2021 звернувся до слідчого судді зі скаргою на постанову дізнавача Дарницького УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 від 29.03.2021 у кримінальному провадженні №0001026 про виключення ОСОБА_3 з числа потерпілих (про відмову у визнанні потерпілим)

В обґрунтування вимог скарги зазначив про те, що в провадженні відділу дізнання Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за №0001026 від 26.03.2021, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 384 КК України. Приводом внесення відомостей до ЄРДР стала заява ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 384 КК України, на підставі якого йому було завдано майнова та моральна шкода. 04.12.2020 ОСОБА_3 було вручено пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого, того ж дня його допитано в якості потерпілого.

З ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 12.04.2021 у справі № 753/7020/21 він дізнався, що постановою дізнавача Дарницького УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 від 29.03.2021 його виключено з числа потерпілих.

Постанову про виключення його з числа потерпілих скаржник не отримував. За наведених підстав скаржник вважає рішення, прийняте 29.03.2021 по кримінальному провадженню №0001026, про виключення його з числа потерпілих незаконним та необґрунтованим, оскільки дізнавачем не було вчинено жодних дій, направлених на встановлення відсутності завданої шкоди, як і перевірки зазначених у заяві ОСОБА_3 відомостей відносно завданої йому шкоди.

В судовому засідання ОСОБА_3 вимоги скарги підтримав, просив їх задовольнити.

Дізнавач в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду скарги повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги.

Згідно ч. ст. 306 КПК України, відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши в судовому засіданні доводи заявника, дослідивши матеріали скарги, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Відповідно до ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першої статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Приписом ч.1 ст. 24 КПК України гарантовано право кожному на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з положеннями ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Отже, дану скаргу подано належною особою, у строки, передбачені КПК України.

Також встановлено, що в провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за №0001026 від 26.03.2021, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 384 КК України. Приводом внесення відомостей до ЄРДР стала заява ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 384 КК України, на підставі якого йому було завдано майнова та моральна шкода.

04.12.2020 ОСОБА_3 було вручено пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого, того ж дня його допитано в якості потерпілого.

При цьому, постанова про виключення ОСОБА_3 з числа потерпілих, як процесуальний документ, не були вручені скаржнику.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 КПК України, права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Крім цього, ч. 3 ст. 55 КПК України передбачено, що потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Разом з тим, ч. 5 ст. 55 КПК України, за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

За змістом цієї норми, права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення, або якщо особі кримінальним правопорушенням завдана шкода.

Згідно п. 18 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року Справа N 439/397/17, Провадження N 13-66кс18 Поняття "потерпілий" - це особа, якій кримінальним правопорушенням безпосередньо заподіюється фізична, моральна та/або матеріальна шкода (або існує безпосередня загроза її заподіяння).

Крім того, відповідно до п.33 рішення ЄСПЛ у справі «Шмалько проти України та п.44 рішення ЄСПЛ у справі «Далбан проти Румунії» визначено, що термін «потерпілий» у сенсі ст. 34 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод означає особу, яка безпосередньо постраждала від дії чи бездіяльності, яка є предметом судового розгляду. При цьому порушення Конвенції може мати місце навіть за відсутності шкоди, тому слідчий суддя вважає, що обставини щодо наявності шкоди, заподіяної злочином підлягають ретельної перевірки під час досудового розслідування, якої як видно із постанови слідчого здійснено не було. У відповідності до вимог ст. 110 КПК України, постанова слідчого має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав, та відповіді на всі поставлені нею питання, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

Як вбачається з тексту рішення слідчого, очевидних та достатніх підстав вважати, що заявнику не завдано шкоди в розумінні ч. 1ст. 55 КПК України досудовим розслідуванням встановлено не було, інші посилання слідчого не узгоджуються з вимогами діючого кримінально-процесуального законодавства.

Частиною 4 статті 38 КПК України передбачений обов`язок органу досудового розслідування застосувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Між тим, фактичні обставини кримінального правопорушення свідчать про те, що висновок про наявність чи відсутність шкоди завданої ОСОБА_3 безпосередньо залежить від встановлення інших ознак кримінального правопорушення в діянні відповідних осіб.

Наявність чи відсутність в діях особи ознак кримінального правопорушення є обставиною яка підлягає доказуванню у кримінальному провадженні відповідно до ст. 91 КПК України, при цьому доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження (ч. 2ст. 91 КПК України).

Відповідно до ч. 1ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Виходячи зі змісту п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України постанова дізнавача про виключення ОСОБА_3 з числа потерпілих є передчасною, не містить змісту обставин, які були підставами для її прийняття, зокрема, щодо доводів заявника про заподіяння йому шкоди.

Враховуючи викладене, з метою дотримання вимог кримінально-процесуального законодавства та недопущення порушення прав ОСОБА_3 , можливості захистити свої права, суд вважає, що постанова дізнавач від 29.03.2021 підлягає скасуванню.

Керуючись ст.303, 306, 307,309 КПК України

У Х В А Л И В :
Скаргу задовольнити.

Скасувати постанову дізнавача Дарницького УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 від 29.03.2021 у кримінальному провадженні №0001026 про виключення ОСОБА_3 з числа потерпілих (про відмову у визнанні потерпілим).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: