БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/270/21
Провадження № 1-кп/730/31/2021
У Х В А Л А
про призначення судового розгляду

"27" травня 2021 р. м.Борзна
Суддя Борзнянського районного суду Чернігівської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

потерпілого ОСОБА_5 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Борзні у порядку, передбаченому статями 314, 315, 316 КПК України, обвинувальний акт, а також клопотання учасників провадження у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000203 від 22.08.2020 року, за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Ніжині Чернігівської області, громадянина України, з середньою освітою, вдівця, маючого на утриманні малолітніх дітей 2008 та 2014 року народження, працюючого черговим адміністратором у ТОВ «Гуна-Тех», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

05 квітня 2021 року до Борзнянського районного суду Чернігівської області з Чернігівської обласної прокуратури надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000203 від 22.08.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 286 КК України.

07 квітня 2021 року ухвалою Борзнянського районного суду Чернігівської області у вказаному провадженні призначено підготовче судове засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 КПК України у підготовчому судовому засіданні на обговорення учасників судового провадження поставлено питання щодо можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту.

2. Позиції учасників судового провадження та заявлені клопотання
Прокурор у судовому засіданні просив суд призначити кримінальне провадження до судового розгляду і викликати в судове засідання учасників процесу та свідків згідно реєстру, вважаючи, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстав для прийняття рішення, передбаченого п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, немає, розгляд справи повинен здійснюватися у відкритому судовому засіданні.

Захисник, обвинувачений та потерпілий заперечили проти призначення справи до розгляду, оскільки вважали таке призначення передчасним.

Крім того, у підготовчому судовому засіданні захисником було заявлено ряд клопотань та заперечень, а саме:

-Клопотання про витребування документів;

-Клопотання про повернення обвинувального акта;

-Клопотання про долучення доказів;

-Клопотання про виклик свідків;

-Клопотання про витребування документів;

-Заперечення на ухвалу слідчого судді.

Щодо призначення провадження до судового розгляду.
Вислухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали обвинувального акта з додатками, з огляду на відсутність підстав для прийняття інших, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, рішень, суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта.

Кримінальне провадження підсудне Борзнянському районному суду Чернігівської області відповідно до статей 32-33 КПК.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстави для прийняття рішення, передбаченого п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, відсутні.

Обвинувальний акт, реєстр матеріалів були вручені обвинуваченому, що ним не заперечувалося в судовому засіданні.

Під час проведення підготовчого судового засідання також встановлено, що угода про визнання винуватості у порядку статей 468, 469, 470, 472-475 КПК України до суду не надходила.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених пунктами 4-8, 10 ч. 1, ч. 2 ст. 284 КПК України, або повернення обвинувального акту прокурору судом не встановлено.

Підстав для здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні не встановлено, клопотань від учасників судового провадження про розгляд справи у закритому судовому засіданні не надходило.

Таким чином, беручи до уваги, що у підготовчому судовому засіданні жодних обставин, які б перешкоджали призначенню судового розгляду, не встановлено, суд під час підготовки до судового розгляду, вчинивши всі необхідні для підготовки судового розгляду дії, завершує підготовку до судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 КПК України, суд після завершення підготовки до судового розгляду постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Щодо повернення обвинувального акта
У клопотанні про повернення обвинувального акта захисник обвинуваченого просить обвинувальний акт у кримінальному провадженні повернути прокурору. Клопотання обґрунтоване тим, що у розділі ІІ реєстру матеріалів досудового розслідування відсутня постанова прокурора, якою слідчому доручається повідомити сторонам про завершення досудового розслідування. Крім того, зазначає, що обвинувальний акт не відповідає фактичним обставинам справи.

Обвинувачений та потерпілий заявлене клопотання підтримали та просили задовольнити.

Прокурор проти заявленого клопотання заперечував, зазначивши, що у відповідності п. 4 ч. 2 ст. 36 КПК прокурор вправі надавати доручення слідчому, що й було зроблено у даному криміналному провадженні, а тому тому такої постанови, про яку зазначає захисник, взагалі немає та остання не виносилася. Що стосується викладу фактичних обставин, то останні у повному обсязі відповідають вчиненому обвинуваченим.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього документи, заслухавши думки учасників кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акта прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Згідно ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у ст. 291 цього Кодексу.

Відповідно ст. 291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого; прізвище ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розмір витрат на залучення експерта; дату та місце його складання та затвердження. Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, обвинувальний акт, який надійшов на розгляд до суду, складено і підписано слідчим та затверджено прокурором, до обвинувального акта додано усі передбачені кримінальним процесуальним законом додатки, зокрема, розписки про отримання підозрюваними копій обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування. Також він містить усі відомості, які передбачені п. 1-9 ч. 2 ст. 291 КПК, зокрема: виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення відповідних статей КК та формулювання обвинувачення.

Суд підкреслює, що в п.3 ч.3 ст.314 КПК України мова йде про право суду повернути обвинувальний акт, якщо буде встановлено, що він не відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України. При цьому, на думку суду, оскільки таке повернення є правом, а не обов`язком суду, з урахуванням функціонального аналізу положень ст. 291, 314 КПК, для повернення обвинувального акта підставою не може слугувати будь-яка його невідповідність вимогам КПК, а лише та, яка перешкоджає призначенню судового розгляду, і в кожному конкретному випадку суд має перевірити, чи створює перешкоди для судового розгляду певна невідповідність обвинувального акта вимогам КПК.

Так, твердження захисника про те, що викладені прокурором в обвинувальному акті фактичні обставини не відповідають дійсності і суперечать матеріалам справи, не можуть бути прийняті судом до уваги, оскільки в обвинувальному акті викладаються ті фактичні обставини вчинення обвинуваченим кримінальних правопорушень, які прокурор вважає встановленими. Вказане означає, що визначення обсягу та способу викладення фактичних обставин кримінального правопорушення у тексті обвинувального акта належить до повноважень прокурора, а тому ані суд, ані інші учасники судового провадження не можуть вимагати від нього змінити їх виклад.

Крім того, під час підготовчого засідання не досліджуються будь-які докази на підтвердження або спростування викладених прокурором фактичних обставин, а тому суд позбавлений можливості на даному етапі перевіряти чи встановлювати їх достовірність.

Суд наголошує на тому, що питання, які стосуються змісту та достовірності викладених прокурором фактичних обставин кримінального правопорушення не підлягають розгляду на підготовчому судовому засіданні і суд на цій стадії лише встановлює відповідність процесуальної форми обвинувального акта вимогам, визначеним кримінальним процесуальним законом, не досліджуючи при цьому суті обвинувачення, а тому не вправі пропонувати слідчому/прокурору зазначати в обвинувальному акті інші обставини чи події або викладати їх в інший спосіб.

Суд не може передчасно, без дослідження будь-яких доказів, надавати оцінку обставинам, викладеним в обвинувальному акті, та ставити їх існування під сумнів, як того вимагає захисник.

Своїми доводами про те, що встановлені в обвинувальному акті фактичні дані кримінального правопорушення суперечать формулюванню обвинувачення, захисник фактично порушує питання про узгодженість викладення в обвинувальному акті фактичних обставин справи з правовою кваліфікацію кримінального правопорушення, а також питання про її обґрунтованість, які не можуть бути предметом розгляду у підготовчому судовому засіданні.

У цьому контексті, суд звертає увагу на правову позицію Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладену у постанові від 03.07.2019 по справі № 273/1053/17, відповідно до якої кримінальний процесуальний закон не надає повноважень суду до ухвалення вироку чи іншого рішення по суті справи перевіряти правильність визначення прокурором обсягу обвинувачення, зобов`язувати його змінювати цей обсяг та повертати за наслідком підготовчого судового засідання обвинувальний акт у зв`язку з неправильною кваліфікацією дій обвинуваченого, визначення ж обсягу обвинувачення при направленні обвинувального акта до суду належить виключно до повноважень прокурора.

З огляду на викладене, зауваження захисника у цій частині не можуть бути прийняті до уваги при вирішенні питання про повернення обвинувального акта.

Додатково суд зазначає, що за загальним правилом, визначення ступеня деталізації опису обставин вчинення злочину в обвинувальному акті належить до повноважень прокурора, разом з тим, зміст та спосіб викладення вказаних обставин повинні давати можливість обвинуваченому в повному обсязі розуміти суть висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту.

Так, про обізнаність обвинуваченого із суттю обвинувачення повинні свідчити не лише наявність в тексті обвинувального акта правової кваліфікації кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа, а й описової частини обвинувального акта, в якій простою та зрозумілою для обвинуваченого мовою повинні зазначатися деталі вчинення злочину та інші обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Необхідність зазначати повну та детальну інформацію щодо пред`явленого особі обвинувачення є важливою передумовою забезпечення права на справедливий судовий розгляд.

Суд вважає, що обвинувальний акт у цьому кримінальному провадженні вказаним вимогам відповідає, оскільки у достатній мірі інформує обвинуваченого як про причину обвинувачення, так і про його характер.

При цьому, формулювання обвинувачення та правова кваліфікація кримінального правопорушення викладається в обвинувальному акті у такому виді, як це вважає за правильне прокурор.

Питання про узгодженість викладення в обвинувальному акті, власне, фактичних обставин справи, а також про узгодженість викладених фактичних обставин справи з формулюванням обвинувачення та з правовою кваліфікацію кримінального правопорушення, як і конкретизація правової кваліфікації кримінального правопорушення, не можуть бути предметом розгляду у підготовчому судовому засіданні, оскільки на цій стадії судового провадження суд не вправі вдаватися до оцінки вказаних обставин.

Згідно з ч. 3 ст. 314 КПК України на стадії підготовчого судового засідання суд має встановити, чи відповідає по формі обвинувальний акт вимогам КПК, зокрема ст. 291 КПК України, та чи не містить він положення, що суперечать одне одному, водночас, обставини, викладені в обвинувальному акті, формулювання обвинувачення та правова кваліфікація кримінального правопорушення, тобто суть обвинувального акта є предметом розгляду в судовому засіданні кримінального провадження по суті.

Підстава для повернення обвинувального акта прокурору визначена в п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, яким передбачено, що суд має право прийняти рішення повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу. Таким чином, вказаною нормою закону визначено виключний перелік підстав для повернення обвинувального акту прокурору, а саме невідповідність обвинувального акту вимогам закону.

Суд звертає увагу, що питання доведеності кримінального правопорушення, правильності його кваліфікації, в тому числі щодо його об`єктивної та суб`єктивної сторони, суд має вирішувати під час розгляду справи по суті та постановлення вироку в нарадчій кімнаті. За змістом кримінально-процесуального закону під час підготовчого судового засідання суд не дає оцінки фактичним обставинам, доказам та правовій кваліфікації кримінального правопорушення, визначеного обвинувальним актом, оскільки ці питання вирішуються на стадії судового розгляду та оформлюються відповідним судовим рішенням.

Що стосується твердження про невнесення всіх необхідних відомостей в реєстр матеріалів досудового розслідування, то хоча суд і вважає, що вказаний документ має містити всі дані, вказані в ч. 2 ст. 109 КПК України, без винятку, проте неповнота такого реєстру, за умови долучення його до обвинувального акта, також не свідчить про наявність підстав для прийняття рішення, передбаченого п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, і може бути з`ясована в ході судового розгляду кримінального провадження.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, єдиним процесуальним документом, що підлягає дослідженню судом під час підготовчого судового засідання, є обвинувальний акт. Додатки до обвинувального акту, визначені ч. 4 ст. 291 КПК України, не є і не можуть бути предметом судового контролю під час підготовчого судового засідання. Кримінальний процесуальний кодекс не визначає наявність недоліків у реєстрі матеріалів досудового розслідування як підставу для повернення обвинувального акта прокурору.

Згідно зі ст. 109 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування складається слідчим або прокурором і надсилається до суду разом із обвинувальним актом. Реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити: 1) номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; 2) реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування; 3) вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування.

Судом встановлено, що обвинувальний акт відповідає вимогам статей 109 та 291 КПК України, оскільки містить в собі відомості, які повинен містити обвинувальний акт. Протиріччя, які містяться в обвинувальному акті та реєстрі матеріалів досудового розслідування, прокурором та судом можуть бути усунені під час судового розгляду обвинувального акту.

А тому, з огляду на перелік обов`язкових відомостей, які повинен містити обвинувальний акт відповідно до ст. 291 КПК України, та підстав для повернення обвинувального акта прокурору, які зазначені в п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд дійшов висновку про те, що вказані стороною захисту в її клопотанні обставини та доводи не можуть бути підставою для повернення обвинувального акта, а тому в задоволенні клопотання про повернення обвинувального акта прокурору слід відмовити.

Щодо виклику свідків
У судовому засіданні захисником та прокурором заявлені клопотання про виклик свідків.

Заперечень від сторін кримінального провадження щодо вказаного клопотання не надійшло.

Обмірковуючи вказані клопотання, суд вважає зазначити таке.

Згідно ст. 315 КПК з метою підготовки до судового розгляду суд розглядає клопотання учасників судового провадження про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту.

Такі клопотання заявлені сторонами.

Однак, судовий розгляд вказаного кримінального провадження ще не розпочався, а тому виклик свідків, на даному етапі, суд вважає передчасним, що не перешкоджає сторонам у подальшому звернутися до суду з такими клопотання або вирішити це питання у процесі судового розгляду.

А тому суд вважає за можливе вирішити питання щодо виклику свідків в судовому засіданні.

Щодо витребування документів
Захисником заявлено два клопотання про витребування документів: 1) про витребування у прокурора матеріалів досудового розслідування, 2) про витребування у державної прикордонної та митної служби певних відомостей.

Обвинувачений та потерпілий заявлене клопотання підтримали та просили задовольнити.

Прокурор проти заявленого клопотання заперечував, зазначивши, що у відповідності п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється, а тому клопотання про витребування у прокурора матеріалів досудового розслідування не відповідає закону. Що стосується витребування даних у державної прикордонної та митної служби, то прокурор зазначив, що вважає дане клопотання не обґрунтованим, оскільки заявити дане клопотання захист може під час судового розгляду шляхом звернення до суду із клопотанням про надання тимчасового доступу до документів. як передбачає КПК.

Заслухавши думки учасників кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.

Згідно ст. 347 КПК після закінчення підготовчих дій головуючий оголошує про початок судового розгляду. Судовий розгляд починається з оголошення прокурором короткого викладу обвинувального акта.

У даному випадку суд погоджується з прокурором, що у відповідності п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється, а тому клопотання про витребування у прокурора матеріалів досудового розслідування не відповідає закону. Що стосується витребування інших документів, то, з аналогічних підстав, суд вважає його передчасним, що не перешкоджає захисту звернутися до суду з вказаним клопотання під час судового розгляду.

Щодо долучення доказів.
З аналогічних підстав, викладених у попередньому пункті, суд погоджується з прокурором, що задоволення вказаного клопотання буде порушенням вимог закону, а тому подання такого клопотання на цій стадії процесу суд вважає передчасним.

Щодо заперечення на ухвалу слідчого судді
У вказаному запереченні захисник ставить питання про визнання незаконною та скасування ухвали Новозаводського районного суду м. Чернігова від 26.01.2021 року, оскільки дана ухвала винесена формально, що не відповідає завданням, передбаченим ст. 2 КПК України.

Крім того, у вказаному ж клопотанні захист ставить питання про визнання незаконної бездіяльності слідчого щодо розгляду клопотань захисту щодо призначення експертиз та проведення слідчих дій, а також прокурора, яка полягає у невинесенні постанови про зобов`язання надати доступ стороні обвинувачення до матеріалів, які сторона захисту буде використовувати, як докази у суді.

Також, ставить питання про визнання незаконними постав слідчого про відмову у задоволенні клопотань захисту.

Обвинувачений та потерпілий заперечення підтримали та просили задовольнити.

Прокурор проти заперечень заперечував, зазначивши, що предметом розгляду Новозаводського районного суду м. Чернігова було виключно те, що за клопотаннями слідчого не було прийнято рішення. Однак. судом було встановлено, що усі клопотання заявника були розглянуті слідчим, винесені відповідні постанови, які направлені заявнику. Інші питання під час судового розгляду не підіймалися. А тому прокурору не зрозуміло, чому у запереченнях на ухвалу слідчого судді останній підіймає інші питання, що не були предметом розгляду суду.

Заслухавши думки учасників судового провадження, суд дійшов таких висновків.

Як убачається з ухвали слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 26.01.2021 року, адвокат ОСОБА_6 звернувся до суду в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 зі скаргою, в якій просить: визнати бездіяльність слідчого управління Головного територіального управління Національної поліції в Чернігівській області відносно прийняття рішення по клопотанню про призначення транспортно-трасологічної експертизи від 25.11.2020р. № 14-А та відносно клопотання про проведення слідчих та процесуальних дій № 15-А від 26.11.2020 р.; зобов`язати слідче управління Головного територіального управління Національної поліції в Чернігівській області невідкладно прийняти рішення відносно клопотань про призначення транспортно-трасологічної експертизи від 25.11.2020 р. № 14-А та відносно клопотання про проведення слідчих та процесуальних дій № 15-А від 26.11.2020 р. В обґрунтування скарги зазначено, що 26.11.2020р. старшому слідчому відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_7 , було офіційно направлено два клопотання, зокрема щодо призначення транспортно-трасологічної експертизи № 14-А від 25.11.2020 р. та про проведення слідчих та процесуальних дій № 15-А від 26.11.2020 року.

Враховуючи, що судом було встановлено, що клопотання заявника були розглянуті слідчим і вирішені, про що повідомлено останнього, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні скарги.

Дійсно, з тексту вказаної ухвали убачається, що інші питання не були предметом розгляду суду та захисником не підіймалися, а тому суд, у даному випадку, також погоджується з прокурором, що у запереченнях на ухвалу слідчого судді захист виходить за межі предмету скарги, яка розглядалася судом.

Одночасно, суд вважає зазначити таке. Вимога захисту скасувати ухвалу слідчого судді не ґрунтується на вимогах закону, оскільки така ухвала оскарженню не підлягає.

Вимога захисту щодо визнання незаконною бездіяльності слідчого щодо розгляду клопотань захисту щодо призначення експертиз та проведення слідчих дій є такою, що не ґрунтується на матеріалах справи, оскільки це вже було предметом розгляду суду, та такої бездіяльності не встановлено.

Вимога сторони захисту щодо визнання постанов слідчого про відмову у задоволенні клопотань захисту є такою, що не ґрунтується на вимогах закону, оскільки згідно ст. 40 КПК, слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Клопотання сторони захисту про призначення експертизи та з інших питань можуть бути вирішені під час судового розгляду, а тому заявлення останніх під час підготовчого судового засідання є передчасним.

Вимога визнати незаконною бездіяльність прокурора під час проведення досудового розслідування, що полягає у невинесенні відповідної постанови, не ґрунтується на законі, оскільки, відповідно до ст. 36 КПК, прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Щодо доручення підготувати досудову доповідь
Згідно ст. 314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання, представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі. Досудова доповідь щодо неповнолітнього обвинуваченого віком від 14 до 18 років складається незалежно від тяжкості вчиненого злочину, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Тому, з метою забезпечення інформацією, що характеризує обвинуваченого, суд вважає за необхідне доручити уповноваженій філії ДУ «Центр пробації» скласти щодо обвинуваченого досудову доповідь.

4.Строки призначення справи
Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно до ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Частиною 2 ст. 316 КПК України передбачений граничний строк для призначення судового розгляду, зокрема, судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 134, 314, 315, 316, 369, 372, 381, 382 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника про повернення обвинувального акта прокурору відмовити.

У задоволенні клопотання захисника про витребування документів відмовити.

У задоволенні клопотання захисника про долучення доказів відмовити.

У запереченнях на ухвалу слідчого судді відмовити.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000203 від 22.08.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, у відкритому судовому засіданні, яке відбудеться 08 червня 2021 року о 14 год. 30 хв.

Кримінальне провадження розглядати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

В судове засідання викликати учасників кримінального провадження, вирішити питання щодо виклику свідків в судовому засіданні.

Доручити Ніжинському міськрайонному відділу філії ДУ «Центр пробації» в Чернігівській області (м. Ніжин, вул. Богушевича, 8, Чернігівська обл., 16600) скласти у строк до 07 червня 2021 року досудову доповідь стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту оголошення.

Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Повний текст ухвали виготовлено 27.05.2021 року.

Суддя ОСОБА_1