Справа № 991/4817/21
Провадження 1-кс/991/4891/21
У Х В А Л А

20 липня 2021 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

перевіривши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України директора Національного бюро, що полягає, зокрема, у нерозгляді його клопотання № VYH--02-02 від 08.07.2021 року,

ВСТАНОВИЛА

19 липня 2021 року до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_2 (скаржника) № VYH--02 від 18.07.2021 року на бездіяльність уповноваженої особи НАБУ, яка полягає у нерозгляді його клопотання № VYH--02-02 від 08.07.2021 року.

Скаржник зазначає, що ухвалою від 23.06.2021 у справі № 991/4203/21, провадження № 1-кс/991/4265/21 слідча суддя Вищого антикорупційного суду зобов`язала уповноважених осіб САП внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) відомості за заявою ОСОБА_2 № VYH--01 від 16.06.2021 року. 09.07.2021 року скаржник направив до НАБУ клопотання № VYH--02-02 від 08.07.2021 року, у якому він просив про здійснення певних процесуальних дій (отримати тимчасовий доступ до документів, вручити йому пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого, витяг із ЄРДР, а також надати для ознайомлення матеріали кримінального провадження), відповідь на яке він не отримав. Скаржник просить задовольнити його скаргу на бездіяльність та зобов`язати уповноважену особу НАБУ: 1) витребувати від повноважної особи, що отримала клопотання, матеріали кримінального провадження, докази розгляду його клопотання та вчинення дій, передбачених КПК України, в тому числі вручення йому пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого особою, що прийняла його заяву, внесення відомостей до ЄРДР, вручення йому витягу із ЄРДР; 2) зобов`язати уповноважену особу надати йому витяг із ЄРДР із внесеними до нього відомостями про вчинення конкретними службовими особами державних органів, та пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого; 3) розглянути його клопотання у порядку ст. 220 КПК України; 4) про результати виконання судового рішення негайно проінформувати суд. Він також просить провести судовий розгляд за його участі в режимі відеоконференції з іншого приміщення із використанням програми EASYCON.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідча суддя дійшла такого висновку.

У ч. 1 ст. 303 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України) міститься вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування (ч. 1 ст. 303 КПК України). Зокрема, п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невчиненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк. Скарга може подаватися заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування. Перелік цих суб`єктів відповідає виду бездіяльності, що оскаржується.

Бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК, передбачає три обов`язкові ознаки: 1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК України строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена. Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством. (Лист ВССУ від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17 «Узагальнення про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування»)

Щодо стверджуваної бездіяльності, що пов`язана із неврученням пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого скаржнику необхідно звернути увагу на те, що ця бездіяльність, з урахуванням положень про вручення такої пам`ятки у ч. 2 ст. 55 КПК України (потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення) не свідчить про обов`язок, строк виконання якого чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством. З урахуванням цього, слідча суддя критично оцінює доводи скаржника щодо прийнятності його скарги. Тому, скарга на можливу бездіяльність детектива щодо невручення пам`ятки потерпілого не може розглядатись слідчою суддею, оскільки ця бездіяльність не відноситься до випадків, передбачених у ст. 303 КПК України.

Щодо нерозгляду клопотання № VYH--02-01 від 08.07.2021 року, про яке стверджує скаржник слідча суддя зазначає, що вимоги, викладені у ньому, стосуються вчинення процесуальних дій.

Клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених КПК України, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав (ч. 1 ст. 220 КПК України). Станом на зараз, скаржник не доводить, що він набув статусу особи, яка має право звертатися із таким клопотанням і, відповідно, може звертатися зі скаргою на бездіяльність. У матеріалах скарги не міститься доказів на підтвердження того, що скаржник має процесуальний статус у будь-якому кримінальному провадженні, який надає йому право звертатися зі скаргою у порядку статті 303 КПК України на бездіяльність щодо нерозгляду його клопотання. Встановлення цього факту безумовно необхідне для прийняття рішення про відкриття провадження за скаргою, оскільки при вирішенні питання по суті необхідно буде також враховувати те, що особа мала право звертатися із клопотанням у порядку статті 220 КПК України, що впливає на факт виникнення у слідчого, прокурора обов`язку здійснити на таке клопотання процесуальне реагування.

Щодо невручення витягу із ЄРДР, необхідно звернути увагу на те, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 1 ст. 214 КПК України). Хоча вручення витягу з ЄРДР має строк виконання, він безпосередньо прив`язаний не до звернення із заявою про вчинення кримінального правопорушення (тобто, коли можливо чітко встановити, з якого моменту він відраховується), а з моменту внесення таких відомостей. Разом із тим, скаржник не наводить підтвердження внесення відомостей до ЄРДР у порядку статті 214 КПК України. Єдиним підтвердженням, що така дія мала бути вчинена, та й узагалі існування заяви про вчинення злочину, що була подана до НАБУ є ухвала слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23.06.2021 року у справі № 991/4203/21, якою суд зобов`язав уповноважену особу САП внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень за заявою ОСОБА_2 (скаржника) № VYH--01 від 16.06.2021 року; проте, встановлення факту існування заяви у цьому судовому рішенні не має преюдиційного значення для цього провадження з урахуванням положень ст. 90 КПК України.

З урахуванням цього, на етапі відкриття провадження слідча суддя вважає достатніми доводи щодо можливого виникнення обов`язку детектива здійснити процесуальну дію з вручення витягу з ЄРДР у порядку, передбаченому статтею 214 КПК України.

Оскільки скаржник стверджує, що є заявником і потерпілим, слідча суддя, з урахуванням положень ч. 1, 2 ст. 55, ч. 1 ст. 60 КПК України, приходить до висновку, що скарга могла бути подана особою, що має право на подання такої скарги.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 КПК України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії. Також, з урахуванням наданих документів, слідча суддя вважає, що скарга подана у передбачений ч. 1 ст. 304 КПК України строк.

Згідно ч. 4 ст. 304 КПК України, слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню. Слідча суддя встановила такі підстави для відмови у відкритті провадження щодо невручення пам`ятки про права та обов`язки потерпілого. Щодо нерозгляду клопотання № VYH--02-02 від 08.07.2021 року слідча суддя встановила, що скаржник не підтверджує свого процесуального статусу для звернення із таким клопотанням та, відповідно, зверненням зі скаргою на бездіяльність. Це є підставою для повернення скарги. Разом із тим, слідча суддя не встановила підстав для відмови у відкритті провадження чи повернення скарги щодо ненадання витягу із ЄРДР. З урахуванням цього, матеріали скарги необхідно залишити у Вищому антикорупційному суді для подальшого розгляду скарги у цій частині.

На етапі відкриття провадження за скаргою, слідча суддя визнала достатніми доводи щодо деяких вимог у скарзі, а тому доходить висновку, що скаргу необхідно розглянути у частині ненадання витягу із ЄРДР. У разі встановлення при розгляді скарги по суті факту непідсудності, неможливості оскаржити таку процесуальну бездіяльність, інших підстав для відмови у відкритті провадження чи повернення, таке провадження буде закрито.

У своїй скарзі скаржник просить про проведення судового засідання в режимі відеоконференції із використанням власних технічних засобів. Він зазначає як свою основну пошту ІНФОРМАЦІЯ_1 . Cудове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин ; необхідності забезпечення безпеки осіб; проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; наявності інших підстав, визначених судом достатніми (ч. 1 ст. 336 КПК України).

Суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження (ч. 2 ст. 336 КПК України).

Враховуючи наявність стислих строків розгляду скарги, ситуацію, пов`язану із заходами карантину на території України та прийняттям постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, що суттєво обмежує пересування осіб в межах країни, з метою забезпечення доступу до правосуддя, слідча суддя вважає, що наявні підстави для здійснення судового провадження у режимі відеоконференції.

Керуючись статтями 303-308 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

Відкрити провадження за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України директора Національного бюро у частині невручення витягу з ЄРДР.

В частині нерозгляду клопотання № VYH--02-02 від 08.07.2021 року встановити підстави для повернення скарги та матеріалів, доданих до неї. В іншій частині прохань, зазначених у скарзі відмовити у відкритті провадження.

Призначити розгляд скарги у відкритому судовому засіданні, яке відбудеться у приміщенні Вищого антикорупційного суду (01601, м. Київ, вул. Хрещатик, 42-а) 26 липня 2021 року о 16:00. Здійснити судове засідання у режимі відеоконференції з іншого приміщення з використанням системи EASYCON.

Повідомити скаржника, уповноважену особу Національного антикорупційного бюро України, про дату, час та місце судового засідання.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії, в частині відмови у відкритті провадження та повернення скарги. В іншій частині ухвала не підлягає оскарженню.

Слідча суддя ОСОБА_1