печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 квітня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 .

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що Головним слідчим управлінням НП України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000822 від 27.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий просить застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини.
У судовому засіданні захисник підозрюваного заперечувала проти задоволення клопотання, підозрюваний підтримав думку свого захисника.
Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши клопотання та матеріали надані до нього, слідчий суддя приходить до наступного.
Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням НП України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000822 від 27.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України.
11.08.2020 ОСОБА_5 в порядку і з підстав, передбачених ст. ст. 276, 277, 278 КПК України, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

11.08.2020 у кримінальному провадженні №0000178 від 27.02.2020 ОСОБА_5 та ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України, а 14.08.2020 ОСОБА_9 у вчиненні того ж злочину.

У подальшому, 11.08.2020 до Печерського районного суду міста Києва подано клопотання про обрання запобіжних заходів у виді тримання під вартою щодо підозрюваних ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , однак останні, будучи належним чином повідомленими про дату та час проведення судових засідань, для участі у їх розгляді не з`являлись без поважних причин, а місце їх перебування було не встановлено.

У зв`язку з вищевикладеним, 14.08.2020 постановою слідчого підозрювані ОСОБА_5 та ОСОБА_8 в порядку ст. 281 КПК України оголошенні в розшук.

В той же день, слідчою суддею Печерського районного суду міста Києва розглянуто та задоволено клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , про що винесено відповідні ухвали, які втратили свою законну силу через 6 місяців з дати їх постановлення, тобто 14.02.2021.

Після чого, 27.08.2020 в кримінальному провадженні №0000178 від 27.02.2020 у порядку ст. 217 КПК України відносно підозрюваних ОСОБА_5 та ОСОБА_8 виділено матеріали в окреме провадження, якому присвоєно номер у ЄРДР №0000822 та 31.08.2020 відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК України прийнято рішення про зупинення досудового розслідування щодо вказаних осіб.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи лише з фактичних даних, що містяться в матеріалах клопотання, приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
В рішеннях Європейського суду з прав людини, зазначається, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Отже, на початковій стадії розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
З огляду на вищенаведене, приходжу до висновку про наявність у кримінальному провадженні обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що їх наявність в повному обсязі обґрунтована слідчим.
В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).
На підставі вище викладеного, а також враховуючи дані про особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність стороною обвинувачення у клопотанні ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину.
Таким чином відсутні підстави вважати, що менш суворі запобіжні заходи будуть адекватними заходами у даному кримінальному провадженні, відтак клопотання підлягає задоволенню.
Слідчий суддя, постановляючи ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не знаходить підстав для визначення ОСОБА_5 застави у відповідності до ст. 183 ч.3 КПК України,
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. 177, 178, 179, 180, 193, 194, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Визначити строк дії ухвали, в межах строку досудового розслідування, а саме до 20 травня 2021 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1