УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа 504/630/21
провадження №1-кс/504/195/21
26.02.2021 року смт.Доброслав
Слідчий суддя Комінтернівського районного суду Одеської області ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши матеріали клопотання слідчого СВ ВП №1 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області Гайового, погоджене з прокурором Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області про арешт майна у кримінальному провадженні №0000118 від 22.02.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

24.02.2021 року до Комінтернівського районного суду Одеської області надійшло клопотання слідчого про арешт майна.
Вказане клопотання вмотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що в період 22.02.2021 року з 11.50 годин до 12.20 годин, невстановлена особа викрала грошові кошти у гр. ОСОБА_3 . В подальшому в ході проведення оперативно розшукових заходів за підозрою у причетності до вищевказаного злочину до скоєння вказаного кримінального правопорушення та з метою встановлення викраденого майна, 23.02.2021 року було проведено проведено огляд т/з Мазда 6, в ході якого було вилучено кошти у сумі 17386 гр., два блокноти, два зошити та газети, щопоміщені до полімерного сейф пакету. Вказані речі є речовими доказами у кримінальному провадженні і є необхідність в арешті даного майна.
В судовому засіданні прокурор підтримала подане клопотання.
Слідчий суддя дослідивши матеріали наданого клопотання з додатками виходить із такого.
Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. Разом з тим, клопотання про арешт майна, хоча і містить відмітку про те, що воно погоджено прокурором, проте не заначено конкретного прізвища та імені такого прокурора, а будь-які документи про процесуальне керівництво органами прокуратури у кримінальному провадженні №0000118 є відсутні, тому неможливим є встановлення обставини чи погоджував клопотання прокурор, а якщо так, то який саме.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, проте постанови слідчого про визнання предметів на які слідчий просить накласти арешт речовими доказами матеріали не містять.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправних шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Клопотання про арешт майна не містить вищевказаних обставин, у ньому відсутні будь-які дані про те, які сліди кримінального правопорушення зберегли на собі предмети, які просить арештувати сторона обвинувачення, які слідчі дії слід здійснити із указаними предметами, відсутні конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, що в свою чергу позбавляє слідчого суддю можливості сповістити володільців вищевказаних грошових коштів, з метою дотримання ч. 1 ст. 172 КПК.
Відповідно до ч. 1,3 ст. 104 КПК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, хід і результати проведення процесуальної дії фіксуються у протоколі. Протокол складається з вступної частини, описової частини, яка повинна містити, втому числі, відомості про отримані в результаті процесуальної дії відомості, важливі для цього кримінального провадження, в тому числі виявлені та/або надані речі і документи; заключної частини, яка повинна містити, в тому числі, відомості про вилучені речі і документи та спосіб їх ідентифікації.
Питання вилучення, обліку та зберігання речових доказів врегульовано «Інструкцією про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», що затверджена спільним наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного суду України та Державної судової адміністрації України від27.08.2010 року за №51/401/649/471/23/125.
Так, відповідно до п. 5, 7, 9, 11 вказаної Інструкції, факт вилучення речових доказів, документів, цінностей та іншого майна (у тому числі предметів і документів, вилучених з обігу) відображається у протоколі слідчої дії. У протоколі перераховуються всі предмети, які вилучаються, та щодо кожного такого предмета повинні бути вказані точне найменування, кількість, міра, вага, серія і номер, інші відмінні індивідуалізуючи ознаки, а також місце, де відповідний об`єкт був виявлений. Усі вилучені предмети, цінності і документи пред`являються понятим та іншим учасникам слідчої дії. У необхідних випадках зазначені об`єкти упаковуються для уникнення їх пошкодження, неконтрольованого доступу до них та забезпечення зберігання слідів (мікрослідів), які є на них, з доданням бірок, посвідчених відповідними написами і підписами особи, у якої вилучено речі, понятих, слідчого, працівника органу дізнання, прокурора, працівника апарату суду, які скріплюються печаткою відповідного органу, про що зазначається в протоколі.
Якщо протокол з описом предметів і цінностей, які вилучаються, з якихось причин на місці скласти неможливо (наприклад, у зв`язку з їх значною кількістю), вони упаковуються і опечатуються з доданням бірок з написами, які засвідчують вищеназвані особи. Подальший огляді опис проводиться за місцем дізнання, досудового слідства в присутності понятих (бажано тих самих), що брали участь у їх вилученні, з відображенням у протоколі цілісності печаток та засвідчених підписами написів на упаковці, в яку були поміщені вилучені об`єкти. Якщо до огляду вилучених предметів і цінностей виявиться можливим залучити тих же понятих, які були присутні і при вилученні, то вони повинні засвідчити, що проводиться огляд та опис цих самих об`єктів, що були раніше вилучені. Вилучені предмети, документи, цінності, які є речовими доказами, повинні бути оглянуті (у необхідних випадках за участі спеціаліста), детально описані в протоколі огляду. В протоколі відображаються кількісні і якісні характеристики предметів, всі інші індивідуалізуючи ознаки, які дозволяють відрізнити об`єкт від подібних йому, а також ті, які зумовлюють його доказове значення.
Слідчий суддя звертає увагу, що всупереч вищевказаній процесуальній нормі та положенням Інструкції, виявлені та вилучені під час обшуку грошові кошти жодним чином не ідентифіковані, у протоколі обшуку відсутні будь-які відомості про їх серійні номери. Додаток до протоколу, який містив би опис вилучених коштів чи іншу їх ідентифікацію, теж відсутній в матеріалах клопотання та слідчому судді не надавався.
Вказані обставини щодо належної фіксація та ідентифікації грошових коштів, вилучених органом досудового розслідування в ході проведених обшуків, є вкрай важливими питаннями, оскільки виключають будь-яку можливу підміну речових доказів.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Допущені у клопотанні недоліки унеможливлюють надання достатньо обґрунтованої правової оцінки суті його вимог, визначенню наявності і достатності підстав для арешту майна в межах кримінального провадження.
Зважаючи на вищевикладене слідчий суддя вважає, що клопотання подане з порушенням вимог кримінального процесуального кодексу, у зв`язку з чим останнє підлягає поверненню прокурору з встановленням строку у сімдесят дві години для усунення наведених вище недоліків.
Керуючись ст. ст. 64-2 ч. 2, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №1 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000118 від 22.02.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України про арешт - повернути до Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області встановивши строк в сімдесят дві години для виконання вимог передбачених ст. 171 КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1