Провадження № 1-кс/643/3022/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2021 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши погоджене з прокурором клопотання слідчого СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001519 від 02.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

З представлених суду матеріалів вбачається, що до Харківського РУП № 2 ГУ НП в Харківській області надійшло повідомлення від заступника начальника Управління Служби Безпеки України про те, що 01.07.2021 о 16:27 на телефон чергової частини СБУ надійшов анонімний виклик з повідомленням про мінування автовокзалу «Центральний» у м. Києві, що знаходиться за адресою м. Київ площа Деміївська, буд.3. В ході оперативно-розшукових заходів встановлено, що виконавець повідомлення про мінування здійснював вказаний виклик з адреси: АДРЕСА_1 .

02.07.2021 за даним фактом СВ Харківського РУП № 2 ГУ НП в Харківській області внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001519, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.259 КК України, тобто завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху, які загрожують загибеллю людей чи іншими тяжкими наслідками.

Крім того, у зв`язку з тим, що вказана будівля автовокзалу «Центральний» знаходиться у Голосіївському районі м. Києва, за даним фактом 01 липня 2021 року СВ Голосіївського УП ГУ НП в м. Києва внесені відомості до ІТС ПНП ( журнал ЄО) під № 35067 від 01.07.2021.

01.07.2021 слідчим Голосіївського УП ГУ НП в м. Києві старшим лейтенантом поліції Станіславом КУЧЕРОМ було проведено огляд місця події автовокзалу «Центральний», що розташований за адресою: м. Київ, площа Деміївська, буд.3. В ході даного огляду вибухових пристроїв та вибухових матеріалів не виявлено.

Крім того, в ході вищевказаного огляду був складений акт перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів № 2021/07/01-02 від 01.07.2021 в ході якого зазначено, що оглянуто трьох поверхову будівлю (кімнати відпочинку, зали очікувань, східці, технічні приміщення та приміщення в яких проводяться ремонтні роботи) та прилегла територія на відстані 5 м від будівлі. Крім того, в даному акті зазначено, що вибухових пристроїв та вибухових матеріалів не виявлено.

Також, в ході проведення вищевказаного огляду місця події був складений акт застосування службової собаки від 01.07.2021, в ході якого зазначено, що була застосована службова собака для пошуку вибухових речовин та пристроїв, ході чого вказана службова собака вибухових пристроїв та вибухових матеріалів не виявила.

07.07.2021 вищевказані матеріали Голосіївським УП ГУ НП в м. Києві направлені до СВ Харківського РУП № 2 ГУ НП в Харківській області для долучення до матеріалів кримінального провадження № 0001519 за ч.1 ст.259 КК України.

Слідчим СВ Харківського РУП № 2 ГУ НП в Харківській області надано доручення в порядку ст.40 КПК України на проведення слідчих дій працівникам Управління СБ України в Харківській області, на встановлення особи, яка причетна до вказаного злочину.

В ході виконання вказаного доручення встановлено виконавця повідомлення про мінування громадянин України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Харкова, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, в ході виконання вказаного доручення, було встановлено, що виклик про мінування на телефон чергової частини Служби безпеки України надійшов анонімно з мобільного телефону НОМЕР_1 .

07.07.2021 слідчим суддею Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 задоволено клопотання слідчого ОСОБА_2 , погоджене із прокурором Салтівської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_4 , про проведення обшуку за адресою місця мешкання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 .

07.07.2021 в період з 15:50 год по 17:46 год. було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 в ході якого було виявлено гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та вилучено наступні речі:

- мобільний телефон кнопочного типу марки Nokia, imei1: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 із сім картою мобільного оператора Life із номером: НОМЕР_1 ;

- стартовий пакет від сім карти мобільного оператора Life з номером: НОМЕР_1 ;

- предмет схожий на пістолет ( стартовий) із маркуванням НОМЕР_4 ;

Вилучені в ході обшуку речі належать ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 та відповідно до ст. 98 КПК України, мають значення речового доказу.

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в якому посилаючись на те, що вилучене майно буде використовуватись у якості речових доказів і з метою збереження речових доказів та позбавлення можливості їх знищення, а також вказане майно може зберігати на собі сліди кримінального правопорушення, а для встановлення цього факту необхідно провести відповідні експертні дослідження, що потребують певного часу, просив накласти арешт на майно.

В судове засідання слідчий не з`явився, до його початку подав заяву, в якій клопотання підтримав та просив суд його задовольнити, розглядати справу за його відсутності.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилученого майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст.235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Слідчий суддя вважає, що строки для звернення з клопотанням про арешт майна слідчий не пропустив.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України, метою арешту майна є збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 задовольнити та накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено 07.07.2021 в ході обшуку в приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон кнопочного типу марки Nokia, imei1: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 із сім картою мобільного оператора Life із номером: НОМЕР_1 ; стартовий пакет від сім карти мобільного оператора Life з номером: НОМЕР_1 ; предмет схожий на пістолет ( стартовий) із маркуванням НОМЕР_4 .

Вирішення питання щодо визначення місця зберігання арештованого майна та осіб, відповідальних за його зберігання, покласти на орган досудового розслідування.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити прокурору.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1