Єдиний унікальний номер: 379/1114/20
Провадження № 1-кс/379/15/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 лютого 2021 рокум.Тараща

Слідчий суддя Таращанського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Тараща скаргу ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на бездіяльність начальника СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП України в Київській області, яка полягає у ненаданні витягу з ЄРДР,
ВСТАНОВИВ:
До Таращанського районного суду Київської області 16.01.2021 надійшла дана скарга, в якій скаржники просять суд: зобов`язати прокурора Таращанського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури ОСОБА_5 внести відомості колективної заяви про злочини в ЄРДР, вручити заявникам як потерпілим належно оформлений витяг з ЄРДР з відомостями про злочини відносно них та допитати як потерпілих щодо злочинів скоєних посадовими особами м. Тараща.
Ухвалою слідчого судді від 18.01.2021 відкрито провадження за скаргою в частині ненадання начальником СВ витягу з ЄРДР, оскільки ухвалою слідчого судді Таращанського районного суду від 16.12.2020 справа № 379/1114/20 1-кс/379/422/20 зобов`язано начальника СВ Таращанського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 внести до ЄРДР відомості, кикладені у заяві ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , поданої 22.09.2020, про вчинення кримінального правопорушення.

ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у судовому засіданні скаргу підтримали та просили її задовольнити.
Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належно.

Заслухавши думку ОСОБА_3 , ОСОБА_4 слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду.
Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
У справі «Сокуренко і Стригун проти України» ЄСПЛ в п. 24 свого рішення від 20.07.2006 вказав, що фраза «встановлений законом» стосується не лише правової основи самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.
Таким чином, згідно з усталеною практикою ЄСПЛ такий суд має бути утворений безпосередньо на підставі закону, діяти в законному складі в межах своєї предметної, функціональної та територіальної юрисдикції.
З урахуванням цього, слід застосовувати аналогію закону на підставі ст. 7 КПК України і враховувати положення ч. 1 ст. 21 КПК України про те, що кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.
Відповідно до ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.
Зі змісту положень норм статтей глави 26 розділу ІІІ КПК України випливає, що територіальну підсудність скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора не визначено.
Однак, відповідно до норм КПК України заяви, скарги під час досудового розслідування розглядає слідчій суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Таким чином, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України зазначене правило слід застосовувати і до розгляду скарг та клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року).
З урахуванням наведеного територіальна підсудність повинна визначатись за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою ( лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року). Зазначені висновки викладено і в п. 3 Постанови Пленуму ВСУ № 6 від 04.06.2010 року, відповідно до якого, місцем розташування органу або роботи посадової особи слід вважати юридичну адресу такого органу.
Аналогічна за своїм змістом позиція міститься і у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо окремих питань здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю в кримінальному провадженні» (вих. N 223-1650/0/4-16 від 16 червня 2016 року), роз`яснено, що відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжних заходів (ч. 2 ст. 131 КПК України), подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування.
У зв`язку із реформуванням органів поліції на підставі наказу Голови Національної поліції № 955 від 08.12.2020 року «Про затвердження змін до Структури територіальних органів поліції», утворено СВ Білоцерківського районного управління поліції ГУНП в Київській області, у складі Відділення поліції № 2 (м. Тараща) відсутнє слідче відділення.
Відповідно до листа заступника начальника СУ ГУНП в Київській області № 24/57-вх.577 від 08.02.2021 у відділенні поліції № 2 Білоцерківського районного управління ГУНП в Київській області наявний лише сектор дізнання.
На підставі зазначеного, дана скарга територіально не відноситься до підсудності Таращанського районного суду Київської області.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.
На підставі викладеного та керуючись статтями 3, 7, 9, 21, 26, 303-307, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на бездіяльність начальника СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП України в Київській області, яка полягає у ненаданні витягу з ЄРДР повернути.
Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку передбаченому КПК України.
Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя:ОСОБА_1