Справа № 175/259/20
Провадження № 1-кп/175/14/20
Ухвала

Іменем України

09 липня 2021 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання рід вартою у кримінальному провадженні № 0001040 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Дніпропетровськ, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

встановив:

05.07.2021 року до суду надійшло клопотання прокурора від 02.07.2021 року про продовження ОСОБА_6 на 60 днів строку тримання під вартою, який спливає 11.07.2021 року. Клопотання, з посиланням на практику Європейського суду з прав людини, зокрема на рішення у справах «Лабіта проти Італії» та «Нечепорук і Йонкало проти України», обґрунтовує наявністю ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, який на його думку, з урахуванням характеру і фактичних обставин інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення, перешкоджає застосувати альтернативні види запобіжних заходів.
Вирішуючи це клопотання, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до постанов Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», № 1236 від 09.12.2020 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України № 611 від 16.06.2021 року) на території України встановлений та продовжений карантин до 31.08.2021 року.
У пункті 20-5 розділу ХІ Перехідних положень КПК України встановлені особливості контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження у період дії карантину.
Так, відповідно до абзацу 5 цього пункту у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально…
Судовий розгляд даного кримінального провадження здійснюється судом колегіально.
Встановлено, що у зв`язку із відпусткою одного судді та з тимчасовим відстороненням другого судді від здійснення правосуддя зі складу колегії, неможливо у судовому засіданні 09.07.2021 року розглянути колегією суддів клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого, а тому це клопотання прокурора розглядається головуючим суддею.
Захисник звернув увагу на порушення прокурором строку звернення до суду з вказаним клопотанням і просив змінити ОСОБА_6 запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт, який, з урахуванням позитивних відомостей про особу обвинуваченого, зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав клопотання захисника.

Обсудивши заявлені клопотання, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію…

обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Під час судового провадження обвинуваченому ОСОБА_6 обрано та неодноразово продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, останній раз строком до 11.07.2021 року.
Наразі, з урахуванням призначення наступного судового засідання на 02.08.2021 року, тобто після спливу цього строку, і беручи до уваги, що ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, про який зазначено у клопотанні прокурора та попередніх ухвалах суду, продовжує існувати та є реальним, суд вважає клопотання прокурора обґрунтованим.

Цей ризик і обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_6 умисного злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, який віднесений ст.12 КК України до категорії особливо тяжких, та має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретних осіб, а й для суспільства в цілому, суд вважає неможливим застосування до обвинуваченого альтернативних (інших) видів запобіжних заходів, у тому числі цілодобового домашнього арешту, які, на думку суду, не здатні забезпечити його належну процесуальну поведінку і не будуть сприяти укріпленню довіри суспільства до суду як органу судової влади в Україні.

Таке судове рішення відповідає практиці Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), який неодноразово наголошував, що …тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. У справі «Ілойков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

З вказаних підстав не підлягає задоволенню клопотання захисника про зміну запобіжного заходу на альтернативний, а наведені доводи на його обґрунтування, не свідчать про зменшення ризику, на який послався прокурор у клопотанні, та не є безумовними підставами для відмови в продовженні дії строку тримання ОСОБА_8 під вартою.

Порушень вимог ст.199 КПК України, на що звертав увагу захисник, суд не вбачає та зазначає, що прокурор звернувся до суду з вказаним вище клопотанням у строк, передбачений частиною першою цієї статті, а саме за 6 днів до закінчення дії попередньої ухвали про продовження тримання під вартою.

Керуючись ст.ст.199, 331, 369 КПК України, суд

ухвалив:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою строком до 11.07.2021 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 06.09.2021 року.

Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт залишити без задоволення.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, його захиснику і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Дніпропетровський районний суд.

Головуючий суддя ОСОБА_1