Дата документу 05.04.2021
Справа № 334/478/21
Провадження № 1-кс/334/632/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2021 року Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю заявника ОСОБА_3

розглянувши матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР на підставі заяви про вчинення кримінального правопорушення від 16.01.2021 року

В С Т А Н О В И В:

До Ленінського районного суду м.Запоріжжя надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні до ЄРДР заяви про кримінальне правопорушення від 16.01.2021 року.

Предметом оскарження є бездіяльність Запорізького РУП (Дніпровського ВП) ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей за заявою ОСОБА_3 про вчиненні кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч.1 ч.2 ст.367 КК України.

За змістом скарги, правопорушення полягає у тому, що через невиплату заявниці працівниками Управління соціального захисту населення Запорізької міської ради по Дніпровському району повної суми допомоги у розмірі 101800,60 гривень, у зв`язку з чим, заявниця вимушена була взяти кредит для утримання себе та своєї малолітньої дитини, сума кредиту з відсотками складає 262 187, 64 гривні, який на цей час не сплачений, що є тяжкими наслідками та завдало істотної шкоди охоронюваним законом її прав, свобод та інтересів відповідно до ст..367 КК України.

У судовому засіданні заявниця просила суд задовольнити її вимоги у повному обсязі з підстав викладених у скарзі та на підставі заяви до ГУНП в Запорізькій області від 16.01.2021 року.

Вислухавши учасників розгляду які з`явилися, дослідивши матеріали справи, суд не вбачає підстав для задоволення скарги виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

При проведені досудового розслідування слідчий чи прокурор, з урахуванням конкретних обставин справи, на власний розсуд визначають об`єм перевірочних дій, достатній, за їх переконанням, для прийняття вмотивованого рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно - небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюється, не є злочином.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 1ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.

Частиною 1 ст. 11 КК України встановлено, що саме злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, висловленою в постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18), за якою "...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин....."

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

В аспекті викладеного такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України. Згідно з п. 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року в справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п.1 ч.1ст.303 КПК України, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а тому, у розрізі такої думки Великої Палати Верховного Суду, слідчий суддя повинен з`ясувати наведені обставини судом касаційної інстанції, як такі, що підлягають установленню, у обсязі наявних та поданих до суду доказів, на час розгляду скарги.

Дослідивши зміст скарги ОСОБА_3 , слідчий суддя зазначає про неможливість встановити фактичні дані, які можуть свідчити саме про вчинення кримінального правопорушення, з чим закон безпосередньо пов`язує внесення відомостей до ЄРДР.

Отже, слідчим суддею встановлено, що посилань ОСОБА_3 на викладені у заяві обставини недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування згідно її заяви від 16 січня 2021 року, адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно правової позиції, викладеної у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду "Артіко проти Італії" (Artico c. Italie) від 13.05.1980), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

Отже скаржнику не належить право на порушення кримінальної справи про злочин за бажаною ним кваліфікацією дій особи за диспозицією КК України, оскільки право на кримінально-правове переслідування конкретної третьої особи із обраною самостійно кваліфікацією скаржнику не гарантується положеннями Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод людини.

З урахуванням викладеного, підстави для зобов`язання уповноважених осіб Запорізького РУП виконати вимоги ч. 1ст. 214 КПК Україниі внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення в ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 16.01.2021 року відсутні, тому у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 60, 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР на підставі заяви про вчинення кримінального правопорушення від 16.01.2021 року відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького Апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1