КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 серпня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

за участю:
прокурора ОСОБА_5

представників власника майна ОСОБА_6 , ОСОБА_7

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу представника Компанії «Busineness House Helena A.G.» (Бізнес Хаус Хелена, ОСОБА_8 ) адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 19 березня 2021 року, -

В с т а н о в и л а:
Цією ухвалою частково задоволено клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління нагляду за додержанням законів Службою безпеки України та Державною прикордонною службою України Департаменту нагляду за органами безпеки, фіскальною та прикордонною службами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 про арешт майна та накладено арешт на майно шляхом заборони розпорядження об`єктами нерухомого майна, які належать на праві власності АТ «Мотор Січ» (), перелік та ідентифікуючі ознаки яких наведено в ухвалі слідчого судді; накладено арешт на майно шляхом заборони розпорядження простими іменними акціями АТ «Мотор Січ» () кількістю 2 077 990 штук номінальною вартістю 135 гривень кожна, що становить 100 відсотків статутного капіталу АТ «Мотор Січ», які обліковуються на рахунках у цінних паперах, відкритих у депозитарних установах та належать особам, перелік яких викладено в ухвалі слідчого судді; передано Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, в управління шляхом передачі в управління за договором на підставах, у порядку та на умовах, визначених статтями 19-24 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» майно, що перелічене у пунктах 2, 3 резолютивної частини ухвали слідчого судді.

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, представник «Busineness House Helena A.G.» (Бізнес Хаус Хелена, ОСОБА_8 ) адвокат ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу та доповнення до неї, в яких просить скасувати ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 19 березня 2021 року, постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання про арешт майна.

Мотивуючи свою апеляційну скаргу вказує на те, що правові підстави для арешту вказаного майна відсутні. Так, слідчим суддею при постановленні оскаржуваного рішення належним чином не дотримано вимоги ст. 173 КПК України, зокрема, не враховано розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для третіх осіб. Компанія «Busineness House Helena A.G.» виступає акціонером АТ «Мотор Січ» на законних підставах, є добросовісним набувачем простих іменних акцій, відкрито володіє корпоративними права Товариства. Окрім цього, накладення арешту на майно, яке застосовується вже не вперше, призводить до стрімкого падіння основних показників діяльності АТ «Мотор Січ».

Крім того, накладення арешту на вказане вище майно, з підстав його відповідності критеріям, вказаним у ст. 98 КПК України є незаконним, оскільки прості іменні акції АТ «Мотор Січ» мають бездокументарну форму, а відтак не є матеріальними об`єктами та не можуть зберігати на собі будь-які сліди вчиненого кримінального правопорушення, а тому не можуть відповідати критеріям речового доказу.

В Єдиному реєстрі досудових розслідувань кримінальне провадження №0002509 зареєстроване 04.08.2017 року і лише зі сплином більше трьох з половиною років в рамках вказаного кримінального провадження внесено на розгляд клопотання про арешт майна. При цьому, жодній особі у кримінальному провадженні не повідомлено про підозру, вже довгий час кримінальне провадження знаходиться на стадії досудового розслідування без подальшого розвитку та прийняття остаточного рішення, активних слідчий дій у ньому також не проводиться.

Щодо пропущення строку на апеляційне оскарження, то, як зазначає апелянт, розгляд клопотання проводився без виклику представника Компанії, копія оскаржуваного рішення отримана лише 06.04.2021 року, відтак тільки з 07.04.2021 року починає обчислюватись строк на апеляційне оскарження.

Заслухавши доповідь судді, думку представників Компанії Бізнес ОСОБА_9 , ОСОБА_8 Busineness House Helena A.G., які підтримали подану апеляційну скаргу та просили її задовольнити, скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання сторони обвинувачення та арешті вказаного майна, доводи прокурора про законність та обґрунтованість ухвали слідчого судді, необхідності залишення рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційної скарги без задоволення, вивчивши матеріали судового провадження, обговоривши та обміркувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Враховуючи ті обставини, що розгляд клопотання сторони обвинувачення про арешт майна відбувся без повідомлення представника Компанія «Busineness House Helena A.G.», колегія суддів, виходячи з положень ст. 395 КПК України, погоджується з доводами, викладеними в апеляційній скарзі, щодо своєчасного оскарження ухвали слідчого судді.

Як вбачається з матеріалів клопотання, що надійшли до суду апеляційної інстанції та ухвали слідчого судді, Головним слідчим управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про початок досудового розслідування у якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002509 від 04.08.2017 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 165 КК України (1960 року), ч. 2 ст. 233, ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 209 КК України.
Стороною обвинувачення в клопотанні зазначено, що наказом Міністерства авіаційної промисловості СРСР від 17.12.1974 № 247 затверджено Статут Запорізького виробничого Об`єднання «Моторобудівник» імені 50-річчя Великої Жовтневої соціалістичної революції.

Наказом Міністра авіаційної промисловості від 15.05.1989 № 247 затверджено Статут Запорізького виробничого об`єднання «Моторобудівник» імені 50-річчя Великої Жовтневої соціалістичної революції (у новій редакції) (далі Статут).
Міністром авіаційної промисловості СРСР 06 лютого 1991 року видано наказ № 298, яким затверджено Статут Запорізького виробничого об`єднання «Моторобудівник», що вводиться в дію з 01.01.1991.
Відповідно до витягу з Статуту Запорізьке виробниче об`єднання «Моторобудівник» імені 50-річчя Великої Жовтневої соціалістичної революції Міністерства авіаційної промисловості організовано на базі діючого моторобудівного заводу у відповідності з наказом Міністерства авіаційної промисловості від 28.11.1974 № 234 та знаходиться у безпосередній підпорядкованості Міністерства авіаційної промисловості СРСР.
Відповідно до п. 8 Статуту Предметом діяльності Об`єднання є виробництво авіаційної техніки та іншої продукції, з високими споживчими якостями при мінімальних витратах.
Виконавчим комітетом Шевченківської районної Ради народних депутатів Запорізької області видано розпорядження від 15.11.1991 № 393 р щодо реєстрації державного підприємства «Мотор Січ», яке розташоване за адресою: 330064, м. Запоріжжя, вул. 8 Березня.
У матеріалах кримінального провадження є Статут підприємства «Мотор Січ», затверджений 01.11.1991 Головою Держоборонпроммашу ОСОБА_10 , та зареєстрований розпорядженням виконкому Шевченківської районної Ради народних депутатів № 393 р від 15.11.1991.
Відповідно до розділу І Статуту підприємство «Мотор Січ» раніше іменувалось Запорізьким виробничим об`єднанням «Моторобудівник» імені 50-річчя Великої Жовтневої соціалістичної революції і входило в склад Міністерства авіаційної промисловості СРСР. Підприємство «Мотор Січ» є державним підприємством, що базується на державній власності України і безпосередньо підпорядковане Держоборонпроммашу України.
Відповідно до пункту 8 Статуту предметом діяльності підприємства є виробництво авіаційної техніки та іншої продукції з високими споживчими властивостями і якістю при мінімальних затратах.
Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 14 грудня 1991 року № 399-р (далі Розпорядження КМУ № 399-р) затверджено перелік підприємств, по яких розпочинається підготовча робота по роздержавленню і приватизації, до якого увійшло 42 підприємства, у тому числі Запорізьке виробниче об`єднання «Моторобудівник», правонаступником якого є ДП «Мотор Січ» (далі підприємство «Мотор Січ», ДП «Мотор Січ»).
31.05.1993 Генеральним директором ДП «Мотор Січ» ОСОБА_11 надіслано лист № отиз-10059на адресу Прем`єр-міністра України з проханням в порядку експерименту надати дозвіл на приватизацію підприємства, враховуючи Розпорядження КМУ № 399-р.
Наказом Фонду державного майна України від 16.06.1993 № 18-ДП «Про прийняття рішення щодо приватизації підприємства «Мотор Січ» прийнято рішення видати дозвіл на приватизацію підприємства «Мотор Січ» та у відповідності до Положення про комісії з приватизації створити приватизаційну комісію.
Відповідно до пункту 1 ст. 13 Закону України «Про приватизацію майна державних підприємств» від 04.03.1992 № 2163-XII (далі Закон про приватизацію, у редакції від 16.03.1993), державний орган по приватизації протягом місяця з дня прийняття рішення про приватизацію об`єкта затверджує склад комісії по приватизації об`єкта і встановлює строк подання плану приватизації. Цей строк не повинен перевищувати двох місяців з дня затвердження складу комісії.
На виконання Державної програми приватизації майна державних підприємств, а також з метою створення нормативної бази для регулювання процесу приватизації Фондом державного майна України розроблено Положення про комісії з приватизації, яке затверджено наказом від 08.09.1992 № 371 (далі Положення № 371).
Нормами підпункту 2 пункту 1 Положення № 371 (у редакції чинній на момент здійснення операцій) передбачено, що комісія з приватизації створюється в місячний строк з дня прийняття рішення про приватизацію.
Тобто, комісія з приватизації відповідно до норм підпункту 2 пункту 1 Положення №371 та з урахуванням рішення щодо надання дозволу на приватизацію підприємства «Мотор Січ» від 16.06.1993, повинна бути створена не пізніше, ніж 16.07.1993.
Наказом Фонду державного майна України від 27.08.1993 № 225-ПК (далі Наказ ФДМУ№ 225-ПК)створено комісію з приватизації підприємства «Мотор Січ» з недотриманням терміну її утворення, порушуючи вимоги пункту 1 ст. 13 Закону про приватизацію, підпункту 2 пункту 1 Положення № 371.
Одним із етапів приватизації підприємств, об`єднань і організацій є проведення повної інвентаризації майна державних підприємств.
Проведення інвентаризації майна та визначення оцінки вартості об`єкта приватизації у 1993 році регламентовано Порядком проведення інвентаризації майна державних підприємств, що приватизуються та оформлення її результатів визначається Положенням про інвентаризацію майна державних підприємств, що приватизуються, а також майна державних підприємств та організацій, яке передається в оренду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.1993 № 158 (у редакції чинній на момент здійснення операцій) (далі Положення № 158),Інструкцією по здійсненню оцінки вартості об`єктів приватизації та оренди, затвердженої Наказом Фонду державного майна України від 09.03.1993 № 117 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 22.04.1993 за № 29 (у редакції чинній на момент здійснення операцій) (далі Інструкція № 117) та Методикою оцінки вартості об`єктів приватизації, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 08.09.1993 № 717 (у редакції чинній на момент здійснення операцій) (далі Методика № 717).
Наказом Фонду Державного майна України від 30.08.1993 № 234-ІК (далі наказ ФДМУ № 234-ІК) створено інвентаризаційну комісію для проведення інвентаризації підприємства «Мотор Січ» з метою його приватизації.
Головою інвентаризаційної комісії призначено ОСОБА_11 генерального директора підприємства «Мотор Січ», якого також включено до складу комісії як представника Фонду державного майна України.
Відповідно до пункту 3 Наказу № 234-ІК інвентаризаційній комісії необхідно провести повну інвентаризацію у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 3 серпня 1993 року № 598 (далі Постанова № 598) і подати до Фонду на затвердження протокол про результати інвентаризації (інвентаризаційні форми) за станом на 1 вересня 1993 року.
05.11.1993 Головою Фонду державного майна України ОСОБА_12 затверджено протокол засідання інвентаризаційної комісії за результатами інвентаризації майна підприємства «Мотор Січ», в якому зазначено про результати інвентаризації, проведеної станом на 01.08.1993, із врахуванням індексації основних засобів у відповідності до Постанови № 598 та затвердження комісією результатів інвентаризації.
В інвентаризаційних описах, які є додатками до протоколу інвентаризаційної комісії від 05.11.1993, зазначено, що інвентаризація підприємства «Мотор Січ» проведена станом на 01.08.1993 на підставі наказу підприємства від 27.07.1993 № 304 «Про проведення інвентаризації для оцінки майна підприємства».
Інвентаризаційні описи, які є додатками до протоколу інвентаризаційної комісії від 05.11.1993, не відповідають формам, затвердженим постановою Держкомстату СРСР від 28.12.89 № 241, передбаченим пунктом Положення № 158, пунктом5.2 Інструкції № 117, а саме: в описі відсутні дані щодо найменування та короткої характеристики, рік випуску (забудови), номер (інвентарний, заводський, паспорту), кількість (фактична та за даними бухгалтерського обліку), загалом по опису загальна кількість (порядкових номерів), загальна кількість одиниць, фактично на суму, відсутні підписи осіб, відповідальних за зберігання основних засобів, підпис особи, що перевірила дані в цьому опису, підписи комісії без розшифрування посади та ПІБ).
Зведена порівняльна відомість результатів інвентаризації майна по підприємству «Мотор Січ», яка є додатком до протоколу інвентаризаційної комісії від 05.11.1993, в якій зазначено, що інвентаризація фактичної наявності основних та оборотних засобів проведена на підставі наказу підприємства «Мотор Січ» № 304 від 27.07.1993 р., наказу Фонду державного майна України № 234-ІК від 30.08.1993 р. та Положення № 158 проведена. При цьому, зняття залишків розпочато 01.08.1993 р., а закінчено 01.08.1993.
Таким чином, Інвентаризаційною комісією складено та підписано Протокол Інвентаризаційної комісії від 05.11.1993, затверджений Головою Державного фонду майна України ОСОБА_12 , без проведення повної інвентаризації майна підприємства «Мотор Січ» станом на 01.09.1993, чим порушено пункт 3 Наказу ФДМУ № 234-ІК, пункту 2 Положення № 158 в частині проведення інвентаризації майна державних підприємств, що приватизуються, відповідно до рішення державних органів приватизації (станом на 01.09.1993).
Встановлено, що у матеріалах інвентаризації майна (інвентаризаційних описах, порівняльних відомостях тощо), що є додатками до Протоколу інвентаризаційної комісії від 05.11.1993, вартість майна підприємства «Мотор Січ» визначена без урахування індексації майна, проведення якої передбачено нормами ПКМУ № 598 та пункту 3 Наказу № 234-ІК.
Наступним етапом приватизації підприємств є проведення оцінки майна з метою визначення розміру статутного фонду.
30.12.1993 Акт оцінки вартості цілісного майнового комплексу підприємства «Мотор Січ», затверджено Головою Фонду ОСОБА_12 .
Водночас, Розпорядженням Фонду державного майна України від 31.12.1993 № 272-РОМ, що підписав Голова фонду ОСОБА_13 , запропоновано: затвердити Акт оцінки вартості цілісного майнового комплексу підприємства «Мотор Січ»; відповідальність за достовірність оцінки вартості покласти на голову комісії ОСОБА_14 .
Відповідно до Акту оцінки вартості майнового комплексу державного підприємства «Мотор Січ», комісією, створеною згідно з Наказом № 225-ПК, на засіданні (протокол від 04.10.1993 № 2) розглянуто результати інвентаризації майна державного підприємства «Мотор Січ» станом на 01.08.1993 та визначено його оціночну вартість. Комісія підтверджує, що оціночна вартість майна згідно з передаточним балансом і документацією про результати інвентаризації становить:
- балансова вартість основних фондів 440 531 703 тис. крб.;
- залишкова вартість основних фондів 331 779 034 тис. крб.;
- залишкова вартість нематеріальних активів 1 910 тис. крб.;
- затрати і запаси, які входять у валюту балансу 559 737 388 тис. крб.;
- фінансові активи всього 21 453 806 тис. крб.;
- кредиторська заборгованість всього 46 400 305 тис. крб.;
- фінансові активи з урахуванням перекриття заборгованості -24 946 499 тис. крб.;
- відновна вартість незавершеного будівництва з урахуванням індексів цін всього - 58 956 221 тис. крб.;
- відновна вартість неустановленого обладнання (рахунок 07) з урахуванням усереднених індексів цін - всього 5 790 552 тис. крб..;
- вартість цілісного майнового комплексу 431 318 606 тис. крб.;
- вилучити вартість майна 225 717 547 тис. крб.;
- вартість майна з урахуванням зонального коефіцієнта 205 601 059 тис. крб.;
- нематеріальні активи, які не відображені в балансі (експертна оцінка) 12 587 891 тис. крб.;
- вартість майна, яке підлягає приватизації 218 188 950 тис. крб.;
- розмір статутного фонду акціонерного товариства 218 188 950 тис. крб.
Постановою Кабінету Міністрів України від 08.09.1993 № 717 затверджено Методику оцінки вартості об`єктів приватизації (далі Методика № 717).
Пунктом 42 Методики № 717 визначено, що вартість майна цілісного майнового комплексу зменшується серед іншого на вартість майна, на яке поширюється особливий режим приватизації (вилучення об`єктів незавершеного будівництва, фінансових вкладень у цінні папери та паї інших підприємств, господарських товариств, банків, у відсоткові облігації та позики, вклади до статутних фондів спільних підприємств).
На порушення Методики № 717 та Інструкції № 117, комісією з приватизації безпідставно затверджено Акт оцінки вартості цілісного майнового комплексу підприємства «Мотор Січ», відповідно до якого із загальної вартості цілісного майнового комплексу виключено майно, яке підлягало приватизації (обладнання, будівлі та споруди які не використовуються в результаті конверсії (Додаток № 1.1.); законсервовані основні засоби, зв`язані з припиненням виробництва продукції воєнного призначення (Додаток № 1.11.), майна лісозаготовчої ділянки «Ілеза» (Додаток № 1.6.), що призвело до заниження загальної вартості цілісного майнового комплексу, що підлягав приватизації, на загальну суму 143 580 615 тис. крб., або на 40 %.
Комісією з приватизації при визначенні оціночної вартості цілісного майнового комплексу не враховано норми постанов КМУ та наказів ФДМУ щодо обов`язкової індексації майна підприємств, по яким прийнято рішення щодо приватизації, що призвело до заниження розміру статутного фонду, зокрема:
- положення про особливості оцінки об`єктів приватизації у зв`язку з індексацією основних фондів, затвердженим спільним наказом Фонду державного майна України, Міністерства економіки України, Міністерства фінансів України від 14.10.93 р. № 441 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України від 19 листопада 1993 р. за № 171) (далі Положення № 441).Пунктом 3 Положення № 441 передбачено, що об`єкти приватизації, акти оцінки яких були затверджені після 3 серпня 1993 року оцінка вартості об`єктів приватизації здійснюється відповідно до Методики № 717;
- методика № 717, яка встановлює порядок і спосіб оцінки майна, що приватизується, за відновною вартістю з урахуванням його складу. Відновною вартістю основних фондів при приватизації слід вважати їх балансову вартість, перераховану згідно з Постановою № 598;
- порядок застосування підприємствами, що приватизуються, індексації основних фондів, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 21.08.1993 № 353 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 3 вересня 1993 за № 124), в преамбулі якого зазначено, що:«Порядок, розроблений з метою чіткого виконання постанови Кабінету Міністрів України від 3 серпня 1993 року № 598 «Про проведення індексації основних фондів у народному господарстві України» та регламентує особливості проведення індексації на державних підприємствах, щодо яких прийняте рішення про приватизацію». Порядок № 353 встановлює особливості проведення індексації для підприємств, щодо яких орган приватизації прийняв наказ про приватизацію та здійснив інвентаризацію і оцінку майна до 10 вересня 1993 року. Індексація балансової вартості основних фондів всіх підприємств, що приватизуються, здійснюється в такому порядку:для державних підприємств, правонаступником яких у процесі приватизації стає недержавний власник до закінчення строку індексації, який визначений постановою Кабінету Міністрів від 3 серпня 1993 року № 598 індексація державного майна не провадиться.
Нормами пункту 27 Методики № 717 передбачено, що вартість основних засобів визначається за даними бухгалтерського обліку (інвентарних карток) з урахуванням індексації, проведеної за станом на 01.08.1993 (додатки № 3 і 4).
Встановлено, що зазначені додатки № 3 «Відомість розрахунку вартості будівель, споруд і передавальних пристроїв за станом на 01.08.1993» та № 4 «Відомість розрахунку вартості машин, обладнання, транспортних засобів та інших основних фондів, а також нематеріальних активів за станом на 01.08.1993» відсутні у приватизаційних матеріалах підприємства «Мотор Січ» в частині оцінки майна.
Отже, Комісією з приватизації складено та підписано Акт оцінки вартості цілісного майнового комплексу підприємства «Мотор Січ», затверджений 30.12.1993 Головою Фонду ОСОБА_12 , без врахування норм Постанови КМУ № 598 від 03.08.1993 «Про проведення індексації основних фондів у народному господарстві України» та наказу Фонду від 21.08.1993 № 353 в частині проведення обов`язкової індексації основних фондів об`єкта приватизації, чим порушено вимоги пункту 3 Положення № 441, пункту 27 Методики № 717, Порядку № 353, що призвело до заниження вартості цілісного майнового комплексу, який підлягав приватизації.
Внаслідок не проведення станом на 01.08.1993 індексації балансової вартості основних фондів об`єкта приватизації державного підприємства «Мотор Січ», загальна вартість основних фондів (розрахунково), які підлягали приватизації, складала не менш, ніж 9 517 889 699 тис. крб., що призвело до заниження розміру статутного фонду на суму не менш, ніж 9 517 724 624 тис. крб (розрахунково: 9 517 889 699 тис. крб. - 165 075 тис. крб (обрахункова залишкова вартість основних фондів, що увійшла до статутного фонду) або понад 30 разів.
Отже, з урахуванням наданих документів встановлено, що внаслідок порушення законодавства під час приватизації станом на 17.06.1994 (дата видачі свідоцтва про реєстрацію випуску цінних паперів (акцій) через заниження розміру статутного фонду державі нанесено збитки (шкода) не менш, ніж на суму 95 177 246 грн. (розрахунково) внаслідок недоотримання державним бюджетом коштів від приватизації майна ДП «Мотор Січ». З урахуванням індексів споживчих цін за період з 01.07.1994 по 28.02.2021 станом на 16.03.2021 розмір збитків становить суму не менш, ніж 18 372 587 857 грн. (розрахунково).
Наступний етап приватизації підприємств є затвердження плану приватизації державного підприємства.
Наказом Фонду державного майна України від 04.05.94 № 28-АТ затверджено план приватизації підприємства «Мотор-Січ» (м. Запоріжжя), погоджений з Кабінетом Міністрів України, Мінмашпромом та Антимонопольним комітетом.
Встановлено, що План приватизації ДП «Мотор Січ», затверджений наказом Фонду від 04.05.1994 № 28-АТ, в термін понад 6 місяців з дня підписання наказу Фонду від 27.08.1993 № 225-ПК (щодо створення приватизаційної комісії), чим порушено пункт 1 ст. 13 Закону про приватизацію та пункт 3 наказу Фонду № 225-ПК.
До Плану приватизації включена вартість майна підприємства, що підлягає приватизації відповідно до Акту оцінки майна від 30.12.1993, вартість якого визначена з порушенням норм Методики № 717, Інструкції № 117, пункту 3 Положення № 441, Порядку № 353, в частині заниження загальної вартості цілісного майнового комплексу, внаслідок виключення майна, яке підлягало приватизації та внаслідок не проведення обов`язкової індексації основних фондів об`єкта приватизації, що призвело до заниження вартості цілісного майнового комплексу, який підлягав приватизації, розміру статутного фонду.
Постановою Кабінету Міністрів України від 07.12.1992 № 686 затверджено Порядок перетворення в процесі приватизації державних підприємств у відкриті акціонерні товариства (в редакції, що діяла на момент утворення акціонерного товариства) (далі постанова КМУ № 686), відповідно до якого рішення про перетворення державного підприємства у відкрите акціонерне товариство приймається державним органом приватизації на підставі плану приватизації цього підприємства в 10-денний строк з дня його затвердження. План приватизації розробляється і затверджується відповідно до чинного законодавства.
Фонд державного майна України листом від 19.05.1994 № 10-11-2531 звернувся до керуючого справами виконавчого комітету міської Ради народних депутатів м. Запоріжжя щодо реєстрації Акціонерного товариства «Мотор Січ», створеного в процесі приватизації відповідно до наказу Фонду від 04.05.1994 № 28-АТ згідно діючого законодавства. У листі зазначено, що додатками до нього є Статут відкритого АТ «Мотор Січ» та копія наказу Фонду про прийняття рішення щодо перетворення державного підприємства у відкрите АТ.
Водночас, у наказі Фонду № 28-АТ відсутня норма щодо прийняття державним органом приватизації рішення про перетворення державного підприємства у відкрите акціонерне товариство.
Пунктом 3 постанови КМУ № 686 визначено, що державний орган приватизації в десятиденний строк з дня прийняття ним рішення про перетворення державного підприємства у відкрите акціонерне товариство подає для державної реєстрації товариства заяву на реєстрацію, рішення про створення товариства, а також його тимчасовий статут.
У додатках до листа Фонду від 19.05.94 № 10-11-2531 відсутня частина документів, яка передбачена пунктом 3 постанови КМУ № 686, а саме рішення державного органу приватизації про створення товариства.
Таким чином, при відсутності рішення державного органу приватизації про перетворення державного підприємства «Мотор Січ» у відкрите акціонерне товариство та його рішення про створення акціонерного товариства Фондом державного майна України без дотримання вимог пункту 3 постанови КМУ № 686 направлено до виконавчого комітету міської Ради народних депутатів м. Запоріжжя лист щодо реєстрації Акціонерного товариства «Мотор Січ».
Відповідно до розпорядження Виконавчого комітету Запорізької міської Ради народних депутатів від 25.05.1994 № 708р «Про державну реєстрацію акціонерного товариства «Мотор Січ», АТ «Мотор Січ» зареєстровано на підставі наказу Фондудержавного майна України від 04.05.1994 № 28 АТ, у відповідності до Закону України «Про господарські товариства», Указу Президента України «Про корпоратизацію підприємства» від 15.06.1993 № 210/93.
Отже, з урахуванням наданих документів встановлено, що Виконавчим комітетом Запорізької міської Ради народних депутатів видано розпорядження від 25.05.1994 № 708р про реєстрацію акціонерного товариства «МОТОР СІЧ» на підставі наказу Фонду майна України від 04.05.1994 № 28 АТ, тобто за відсутності документів, визначених пунктом 3 постанови КМУ № 686, а саме: рішення державного органу приватизації про перетворення державного підприємства у відкрите акціонерне товариство та рішення про створення товариства.
У матеріалах кримінального провадження є Свідоцтво № 199901 серія АОО про державну реєстрацію Відкритого акціонерного товариства «Мотор Січ» відповідно до якого: місце проведення державної реєстрації Виконавчий комітет Запорізької міської Ради, дата проведення державної реєстрації 25.05.1994; номер запису про включення відомостей про юридичну особу до ЄДР 1 005089.
Крім того, у матеріалах кримінального провадження є Свідоцтво про реєстрацію випуску цінних паперів відповідно до якого Міністерство фінансів України засвідчує, що випуск акцій здійснюється Акціонерним товариством «Мотор Січ» на суму 218 188 950 тис. крб.., в тому числі; простих іменних акцій 2 077 990 штук номіналом 105 тисяч карбованців, внесено до реєстру випуску цінних паперів, реєстраційний номер 238/1/94, свідоцтво видане 17.06.1994.
Постановами Кабінету Міністрів України від 21 серпня 1997 № 911 (зі змінами), від 29.08.2000 № 1346 (зі змінами) та від 23.12.2004 № 1734 (зі змінами) у періоді з 12.09.1997 (дата опублікування постанови КМУ № 911) по 07.03.2015 ВАТ «Мотор-Січ, м. Запоріжжя включено до переліку підприємств, які мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави.
У пунктах 3 вищевказаних постанов КМУ визначено: Фонду державного майна у планах розміщення акцій підприємств, що не увійшли до переліку підприємств, не передбачати залишення акцій у державній власності, крім випадків, визначених законодавством.
Пунктом 12 Державної програми приватизації на 1998 рік, затвердженої Законом України від 12.02.1998 № 124/98-ВР визначено, що плани розміщення акцій ВАТ, створених на базі підприємств, приватизація яких здійснюється згідно з цією Програмою, мають передбачати відчуження 100 відсотків та 75 або 50 відсотків мінус одна акція. В двох останніх випадках за державою може закріплюватись (строком до 5 років) пакет акцій у розмірі відповідно 25 або 50 відсотків статутного фонду плюс 1 акція. Закріплення за державою пакету акцій у розмірі 25 або 50 відсотків статутного фонду плюс 1 акція може здійснюватися щодо ВАТ, створених на базі підприємств, які займають монопольне становище на загальнодержавному ринку відповідного виду продукції, і підприємств, які мають стратегічне значення для економіки та безпеки держави.
Крім того, пунктом 13 Державної програми приватизації на 1998 рік визначено, що закріплення у державній власності пакету акцій у розмірі 25 відсотків статутного фонду ВАТ плюс 1 акція має забезпечувати виконання державою контрольних функцій щодо об`єктів, які мають особливе значення для економіки та безпеки держави, та відповідним чином впливати на прийняття загальними зборами акціонерів рішень з питань, визначених статтею 42 Закону України «Про господарські товариства».
Зокрема, статтею 42 Закону «Про господарські товариства» визначено правомочність рішень загальних зборів акціонерів, а саме: рішення загальних зборів акціонерів приймаються більшістю у 3/4 голосів акціонерів, які беруть участь у зборах, з таких питань: а) зміна статуту товариства;б) прийняття рішення про припинення діяльності товариства;в) створення та припинення діяльності дочірніх підприємств, філій та представництв товариства.З решти питань рішення приймаються простою більшістю голосів акціонерів, які беруть участь у зборах.
Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 03.07.1998 № 522-р, яке підписав Перший віце-прем`єр-міністр України ОСОБА_15 закріплено у державну власність на 5 років пакет акцій у розмірі 25 відсотків статутного фонду плюс одна акція ВАТ «Мотор Січ».
Розпоряджень Кабінету Міністрів України щодо дострокового продажу акцій ВАТ «Мотор Січ», які закріплені у державній власності в розмірі 25 %, відсутні.
Наказом Голови Фонду державного майна України ОСОБА_16 від 03.04.2000 № 674 «Про затвердження уточненого плану розміщення акцій ВАТ «Мотор-Січ» затверджено уточнений план розміщення акцій ВАТ «Мотор-Січ», відповідно до якого передбачено продаж пакету акцій у розмірі 25% плюс одна акція ВАТ «Мотор Січ», попередньо закріплені у державній власності Розпорядженням від 03.07.1998 № 522-р.
Внаслідок прийняття Фондом державного майна України вказаного рішення державою втрачено актив у вигляді пакету акцій у розмірі 25 відсотків статутного фонду плюс одна акція на суму не менш ніж 70 132 365 грн. (номінальна вартість акції 135 грн, загальна кількість 519 499 штук), чим нанесено збитки (шкоду) державі.
Статутом ВАТ «Мотор Січ» (третя редакція), затвердженого протоколом загальних зборів акціонерів від 16.04.1998 № 4, зареєстрованого розпорядженням Запорізької міської Ради народних депутатів від 09.07.98 № 1014р, визначено номінальну вартість однієї акції 135 грн.
Відповідно до Висновку від 16.03.2021 спеціалістів Державної аудиторської служби України, складеного за результатами участі у кримінальному провадженні, встановлено численні порушення під час передприватизаційного та приватизаційного процесу підприємства, що має стратегічне значення для економіки та безпеки держави внаслідок мінімізації вартості приватизації державного майна, та свідчить про незаконність проведення приватизації, заниження розміру статутному фонду понад 30 разів, як наслідок державі нанесено збитки (шкоду) в розмірі не менш, ніж на суму 18 372 587 857 грн, через:
- незаконне виключення із загальної вартості цілісного майнового комплексу майна, яке підлягало приватизації, на загальну суму 143 580 615 тис. крб., або на 40 %, чим порушено норми Методики № 717 та Інструкції № 117;
- не проведення обов`язкової індексації основних фондів станом на 01.08.1993 об`єкту приватизації на суму 9 517 724 624 тис. крб. (розрахунково), чим порушено вимоги пункту 3 Положення № 441, пункту 27 Методики № 717, Порядку № 353, що призвело до заниження вартості цілісного майнового комплексу, який підлягав приватизації.
Крім того, незаконне відчуження пакету акцій в розмірі 25 відсотків акцій статутного фонду плюс 1 акція, який закріплений за державою на суму не менш ніж 70 132 365 грн, призвело до нанесення збитків (шкоди) державі. І, як наслідок, призвело до втрати державою контрольних функцій щодо об`єктів, які мають особливе значення для економіки та безпеки держави, та відповідним чином впливати на прийняття загальними зборами акціонерів рішень з питань, визначених статтею 42 Закону України «Про господарські товариства».
Пунктом 4.4 Статуту, затвердженого протоколом № 24 від 30.03.2017 загальних зборів акціонерів АТ «Мотор Січ», передбачено, що Товариство є правонаступником суб`єкта підприємницької діяльності державного підприємства «Мотор Січ».
Пунктом 6.1 Статуту передбачено, що Статутний капітал Товариства, сформований за рахунок майна Товариства згідно з чинним законодавством, складає 280 528 650 (двісті вісімдесят мільйонів п`ятсот двадцять вісім тисяч шістсот п`ятдесят) гривень та розподілений на 2 077 990 (два мільйони сімдесят сім тисяч дев`ятсот дев`яносто)простих іменних акцій номінальною вартістю 135 (сто тридцять п`ять) гривень кожна.
Відповідно до Реєстру власників іменних цінних паперів АТ «Мотор Січ», складеного 23.04.2018, який не було видано у зв`язку із забороною, передбаченою ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 20.04.2018 (справа № 761/14832/18), власниками простих іменних акцій АТ «Мотор Січ» (), які обліковуються на рахунках у цінних паперах, відкритих у зазначених у клопотанні депозитарних установах.
Балансова вартість АТ «Мотор Січ» станом на 30.09.2020 становить 29 530 822 000 грн.
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, за АТ «Мотор Січ» на праві власності зареєстровано перелічене у клопотанні майно.
Постановою слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_17 від 18.03.2021 року вказане в клопотанні майно визнано в кримінальному провадженні №0002509 від 04.08.2017 року речовим доказом, з посиланням на те, що вказане майно є об`єктами кримінально-протиправних дій та набуте кримінально-протиправним шляхом, внаслідок незаконної приватизації державного підприємства Мотор Січ», правонаступником якого є АТ «Мотор Січ».
19 березня 2021року прокурор першого відділу процесуального керівництва управління нагляду за додержанням законів Службою безпеки України та Державною прикордонною службою України Департаменту нагляду за органами безпеки, фіскальною та прикордонною службами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на майно шляхом заборони, користування, відчуження та розпорядження цілісним майновим комплексом АТ «Мотор Січ» (), накладенням арешту шляхом заборони, користування, відчуження та розпорядження об`єктами нерухомого майна, які на праві власності зареєстровані за АТ «Мотор Січ» (), перелік яких було викладено в клопотанні прокурора, накладенням арешту у вигляді заборони володіння, користування, розпорядження простими іменними акціями АТ «Мотор Січ» () кількістю 2 077 990 (два мільйони сімдесят сім тисяч дев`ятсот дев`яносто) штук номінальною вартістю 135 (сто тридцять п`ять) гривень кожна, що становить 100 відсотків статутного капіталу Товариства, корпоративними правами, що посвідчуються зазначеними акціями, включаючи права за цінними паперами на участь у загальних зборах акціонерів, право на отримання частини прибутку акціонерного товариства у вигляді дивідендів та право на отримання частини майна акціонерного товариства у разі його ліквідації, право на управління акціонерним товариством, інші права визначені законом та/або рішенням емітента, які обліковуються на наступних рахунках у цінних паперах, відкритих у депозитарних установах, та належать особам, які зазначені в клопотанні.

Окрім цього, прокурор у своєму клопотанні просив заборонити будь-яким фізичним та юридичним особам вчиняти будь-які правочини або дії, пов`язані з відчуженням, відступленням, даруванням, заставою корпоративних прав за вищеперерахованими простими іменними акціями АТ «Мотор Січ», а також з реєстрації таких правочинів, а також передати Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів в управління шляхом передачі в управління за договором на підставах, у порядку та на умовах, визначених ст.ст. 19, 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» майно, зазначене в пункті 3, 4, 5 резолютивної частини клопотання, а також зобов`язати Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів забезпечити реєстрацію прав управління та інших речових прав, що виникатимуть на підставі ухвали слідчого судді про передачу Національному агентству в управління майна, на яке накладено арешт.
Зобов`язати депозитарні установи, в яких обліковуються прості іменні акції АТ «Мотор Січ» () внести відповідні зміни, щодо розпорядника рахунку за відповідним зверненням Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів та/або Управителя, що визначений Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів за результатами конкурсного відбору.
Крім того, із врахуванням вимог ст. 100 КПК України, ініціатор клопотання просив визначити порядок зберігання речових доказів, а саме майна, зазначеного в пунктах 3, 4, 5 резолютивної частини клопотання, шляхом передачі для організації охорони, відповідального зберігання (в тому числі шляхом консервації), проведення поточних ремонтів, обслуговування, підтримання їх у належному стані та експлуатації за функціональним призначенням (комерційного використання на час відповідального зберігання) державному концерну «УКРОБОРОНПРОМ» () до моменту фактичної передачі зазначеного майна в управління визначеним за результатами проведеного Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів конкурсу відповідній юридичній особі або фізичній особі - підприємцю у порядку, встановленому законодавством.
До моменту фактичної передачі зазначеного майна в управління визначеним за результатами проведеного Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів конкурсу відповідній юридичній особі або фізичній особі - підприємцю у порядку, встановленому законодавством, прокурор просив покласти контроль за збереженням речових доказів та за виконанням ухвали слідчого судді на прокурора.
Мотивуючи своє клопотання сторона обвинувачення посилалась на відповідність арештованого майна критеріям, вказаним у статті 98 КПК України, а відтак наявності правової підстави, передбаченої ч. 3 ст. 170 КПК України для арешту вказаного майна.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 19 березня 2021 року зазначене клопотання задоволено частково, накладено арешт на майно шляхом заборони розпорядження об`єктами нерухомого майна, які належать на праві власності АТ «Мотор Січ» (), перелік та ідентифікуючі ознаки яких було наведено в клопотанні сторони обвинувачення; накладено арешт на майно шляхом заборони розпорядження простими іменними акціями АТ «Мотор Січ» () кількістю 2 077 990 штук номінальною вартістю 135 гривень кожна, що становить 100 відсотків статутного капіталу АТ «Мотор Січ», які обліковуються на рахунках у цінних паперах, відкритих у депозитарних установах та належать особам, перелік яких викладено в ухвалі слідчого судді; передано Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, в управління шляхом передачі в управління за договором на підставах, у порядку та на умовах, визначених статтями 19-24 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» майно, на яке накладено арешт; в іншій частині клопотання прокурора відмовлено.

Колегія суддів погоджується з таким рішенням слідчого судді з огляду на наступне.
Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.
Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні й достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Положенням ч. 1 ст. 131 КПК України передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Як визначено ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до статті 100 КПК України, на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя, суд накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Крім того, згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя, суд повинен врахувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт накладався у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених п.3, 4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При цьому обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладається на сторону обвинувачення.

Також, статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини, для дотримання загального правила, викладеного у першому реченні пункту 1 статті 1 Першого протоколу до Конвенції, таке втручання повинно встановлювати «справедливий баланс» між потребами загального інтересу суспільства та вимогами захисту прав окремої особи. Отже, має бути забезпечено належне пропорційне співвідношення між використаними засобами та поставленими цілями.

Втручання не повинно завдавати значної шкоди володільцю майна. Для цього держава повинна дотримуватись певного балансу при втручанні у право особи на мирне володіння майном та надавати відповідну компенсацію, оскільки останній починає нести певні збитки у разі втручання. Для цього втручання повинно здійснюватися з розумним співвідношенням та з обґрунтованою пропорційністю.

Відповідно до положень кримінального процесуального закону завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Разом з тим, виходячи із вимог ч. 2 ст. 132 та ч. 2 ст. 173 КПК України наслідки арешту для осіб, чиї права обмежуються, повинні бути розумними та співрозмірними із завданнями кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду.

Під час розгляду слідчим суддею вказаного клопотання про арешт майна наведені вище вимоги, на думку апеляційного суду, належно дотримані.

Задовольняючи клопотання прокурора та накладаючи арешт на вказане майно, слідчий суддя дослідивши матеріали, додані до клопотання, прийшов, як вважає колегія суддів, до правильного висновку про відповідність вказаного майна критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, а відтак необхідності арешту цього майна з метою збереження речових доказів.

При цьому надані матеріали справи містять і відповідне процесуальне рішення органу досудового розслідування про визнання цього майна речовим доказом у кримінальному провадженні.

Крім того, з огляду на положення ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Таким чином, за об`єктивним переконанням колегії суддів, доводи апеляційної скарги про неповідомлення жодній особі у кримінальному провадженні про підозру, тривале проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, відсутність вчинення будь-яких активних слідчих дій у цьому кримінальному провадженні, а також добросовісність набуття вказаного майна Компанією «Busineness House Helena A.G.» (Бізнес Хаус Хелена, ОСОБА_8 ) у власність, не можуть слугувати підставою для скасування ухвали слідчого судді, оскільки, як зазначалось вище, за наявності доказів відповідності майна ознакам речового доказу, це майно в обов`язковому порядку підлягає арешту.

Окрім цього, посилання апелянта на ту обставину, що прості іменні акції АТ «Мотор Січ» мають бездокументарну форму, а відтак не є матеріальними об`єктами, у зв`язку з чим не можуть зберігати на собі будь-які сліди вчиненого кримінального правопорушення, а тому не відповідають критеріям речового доказу є, як вважає апеляційний суд, необґрунтованими, з огляду на наступне.

Згідно із ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому ст.ст. 8, 9 Законом України «Про ринки капіталу та організовані товарні ринки» №3480-IV в редакції від 05.08.2021 року визначено, що до цінних паперів належать, зокрема, акції, які існують виключно в електронній формі.

Доводи апеляційної скарги про неврахування слідчим суддею при постановленні оскаржуваного рішення вимог п. 5 ч. 2 ст. 173 КПК України, а саме розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, також, як вважає колегія суддів, не заслуговують на увагу, оскільки слідчим суддею при прийнятті оскаржуваного рішення про арешт майна належним чином дотримано вимог кримінального процесуального законодавства, при цьому враховано розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та застосовано найменш обтяжливий спосіб арешту майна, а саме без застосування обмеження у вигляді заборони володіння та користування простими іменними акціями та заборони користування нерухомим майном.

Порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не вбачається.
Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, апелянтом не надано та колегією суддів не встановлено.
Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді не встановлено.

Рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, яке ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, що підтверджені достатніми даними, дослідженими судом, а тому апеляційна скарга з урахуванням викладених в ній доводів, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 170, 173, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

П о с т а н о в и л а:
Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 19 березня 2021 року, якою частково задоволено клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління нагляду за додержанням законів Службою безпеки України та Державною прикордонною службою України Департаменту нагляду за органами безпеки, фіскальною та прикордонною службами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 про арешт майна та накладено арешт на майно шляхом заборони розпорядження об`єктами нерухомого майна, які належать на праві власності АТ «Мотор Січ» (), перелік та ідентифікуючі ознаки яких наведено в ухвалі слідчого судді; накладено арешт на майно шляхом заборони розпорядження простими іменними акціями АТ «Мотор Січ» () кількістю 2 077 990 шт. номінальною вартістю 135 гривень кожна, що становить 100 відсотків статутного капіталу АТ «Мотор Січ», які обліковуються на рахунках у цінних паперах, відкритих у депозитарних установах та належать особам, перелік яких викладено в ухвалі слідчого судді; передано Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, в управління шляхом передачі в управління за договором на підставах, у порядку та на умовах, визначених статтями 19-24 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» майно, що перелічене у пунктах 2, 3 резолютивної частини ухвали слідчого судді, залишити без змін, а апеляційну скаргу представника «Busineness House Helena A.G.» (Бізнес Хаус Хелена, ОСОБА_8 ) адвоката ОСОБА_6 без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_____________ _________________ _______________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/2758/2021 Категорія ст. 170 КПК України
Слідчий суддя суду 1-ї інстанції: ОСОБА_18
Доповідач: ОСОБА_1