Провадження №: 1-кс/752/1827/21
У Х В А Л А

24.02.2021 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвокатів: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши, подане в рамках кримінального провадження № 0000012 від 10.01.2020, клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з клопотанням про арешт майна, вилученого 09.02.2021 13.02.2021 під час обшуку нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , з метою забезпечення збереження речових доказів.
В обґрунтування клопотання зазначено про те, що Київською міською прокуратурою здійснюється нагляд за додержанням законів під час досудового розслідування у формі процесуального керівництва у кримінальному провадженні №0000012 від 10.01.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_6 (і.п.н. НОМЕР_1 ) будучи фізичною особою-підприємцем та здійснюючи управління фінансово-господарською діяльністю ТОВ «Ред Юкреін» (37026988), ТОВ «Лідер Стафф» (41228216 головний бухгалтер ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ), ТОВ «Експерт Стафф» (43347608), у період 2017-2019 рр., діючи на території м. Києва та Київської області, здійснив реалізацію товарно-матеріальних цінностей відомих брендів через власну торгову марку « ІНФОРМАЦІЯ_2 » у торгових приміщеннях за адресами: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , використовуючи при цьому реквізити громадян без подальшого відображення в фінансовій звітності результатів господарської діяльності, які до державної реєстрації, господарської діяльності та складання первинних документів як ФОП відношення не мають, а саме: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 , ОСОБА_50 , ОСОБА_51 , ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 , ОСОБА_56 , ОСОБА_57 , ОСОБА_58 , ОСОБА_59 , ОСОБА_60 , ОСОБА_61 , ОСОБА_62 , ОСОБА_63 , ОСОБА_64 , ОСОБА_65 , ОСОБА_66 , ОСОБА_67 , ОСОБА_68 , ОСОБА_69 , ОСОБА_70 , ОСОБА_71 , ОСОБА_72 , ОСОБА_73 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_74 , ОСОБА_75 , ОСОБА_76 , ОСОБА_77 , ОСОБА_78 , ОСОБА_79 , ОСОБА_80 .

Вказані обставини підтверджуються висновком спеціаліста №03/12-А від 10.12.2019, згідно якого ОСОБА_6 ухилився від сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору на загальну суму понад 7,5 млн. грн., що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах.

Також, прокурором зазначено, що до схеми з ухилення від сплати податків, в тому числі податку на прибуток підприємства та на прибуток фізичних осіб та фізичних осіб-підприємців, організовану гр. ОСОБА_6 та іншими невстановленими слідством особами, було залучено понад 77 фізичних осіб-підприємців, які зареєстровані в переважній більшості на території м. Києва та Київської області.

Згідно інформаційних ресурсів ДФС України, встановлено, що вказані ФОП являються платниками Єдиного податку другої групи. Банківські рахунки останніх відкриті в банківських установах: АТ КБ «Приватбанк», АТ «Ощадбанк» та АТ «Таскомбанк», «Банк Восток».

Відповідно до відомостей «Архів податкової звітності», встановлено, що всі вище перелічені фізичні особи-підприємці звітує до органів ДФС з однієї ІР адреси - НОМЕР_2 . У подальшому встановлено, що із зазначеної ІР адреси до органів ДФС України звітує також ФОП ОСОБА_6 .

ОСОБА_6 є засновником, директором та головним бухгалтером на 5 СГД: ТОВ «Всеукраінське інженерне товариство» (), ТОВ «Стратус» (), ТОВ «Ред Юкреін» (), ТОВ «Лідер Стафф» (), ТОВ «Експерт Стафф» (), а також зареєстрований як ФОП та є платником Єдиного податку другої групи. Крім того, останній як ФОП, звітує до органів ДФС з тієї самої ІР-адреси, що й вищевказані 77 ФОП - 213.108.78.194.

В подальшому, проведеним оглядом відкритих джерел інформації в мережі Інтернет, а саме «Реєстру торгових марок України» встановлено, що на ім`я гр. ОСОБА_6 зареєстрована Торгова марка « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Під зазначеною торговою маркою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » на території м. Києва та Київської області здійснюють свою діяльність 10 магазинів, які реалізують одяг, речі для дому та взуття відомих брендів.

З метою ухилення від сплати податків та обов`язкових платежів ОСОБА_6 та іншими невстановленими особами, із безпосередньою участю гр. ОСОБА_7 організовано та налагоджено схему по приховуванню реальних доходів від здійснення фінансово-господарської діяльності мережі «RED», яка здійснює реалізацію одягу, взуття та іншого.

Невстановлені особи, діючи за вказівкою ОСОБА_6 , за грошову винагороду, а також за допомогою обману громадян, зареєстрували на них ФОП, та в подальшому використовували їх реєстраційні документи для проведення фінансово-господарської діяльності мережі магазинів « ІНФОРМАЦІЯ_2 » направлену на продаж ТМЦ у магазинах власної торгової марки.

Фактично, зазначені у фабули кримінального правопорушення ФОП, жодного відношення до господарської діяльності як фізичні особи-підприємці не мали.

Всі підконтрольні гр. ОСОБА_6 фізичні особи-підприємці були зареєстровані платниками Єдиного податку другої групи, їхні реєстраційні документи використовувались для приховування реальних обсягів реалізованих товарно-матеріальних цінностей в магазинах мережі «RED», у 2017-2019 роках, які знаходяться на території міста Києва, за наступними адресами:

- АДРЕСА_3 ;

- АДРЕСА_4 ;

- АДРЕСА_5 ;

- АДРЕСА_6 (ТЦ ParkTown);

- АДРЕСА_7 ;

- АДРЕСА_8 ;

- АДРЕСА_9 ;

- АДРЕСА_10 ;

- АДРЕСА_11 ,

Наявність магазинів за вищезазначеними адресами підтверджується протоколами огляду інтернет ресурсу ІНФОРМАЦІЯ_2 та протоколами огляду магазинів за зазначеними адресами із складеними фототаблицями.

Крім того, проведеними слідчими (розшуковими) заходами та в ході здійснення досудового розслідування кримінального провадження, встановлено, що громадянин ОСОБА_6 та інші невстановлені особи, із безпосередньою участю громадянки ОСОБА_7 , яка також є ФОП, здійснюють протиправну діяльність по теперішній час.

ОСОБА_6 та інші невстановлені особи, із безпосередньою участю громадянки ОСОБА_7 , використовують реєстраційні документи ФОП для приховування реальних обсягів реалізованих товарно-матеріальних цінностей в магазинах мережі «RED», що в свою чергу дає можливість ОСОБА_6 не сплачувати податки у повному обсязі, перебувати на спрощеній системі оподаткування та не сплачувати податок на прибуток по загальній ставці, а сплачувати лише обов`язкові платежі від імені ФОП, шляхом розділення прибутку між ФОП, однак фактично встановлено, що задекларовані прибутки зазначених ФОП фактично є доходом гр. ОСОБА_6 , які він не відображає у податковій звітності.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Адвокати ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , заперечили проти задоволення клопотання.
Вислухавши думку сторін, вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обгрунтовується, прихожу до наступних висновків.

На підставі ухвали слідчого судді Голосіївського райнного суду м. Києва від 21.01.2021, протягом 09.02.2021 13.02.2021 було проведено обшук нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_12 , за результатами якого вилучено майно, перелік якого наведено у клопотанні прокурора.

Постановою старшого слідчого в особливо важливих справах першого слідчого відділу розслідувань кримінальних проваджень слідчого управління ДФС у м. Києві ОСОБА_81 від 15.02.2021 року вилучене майно визнано речовими доказами в кримінальному провадженні № 0000012 від 10.01.2020.
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу в кримінальному провадженні, або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Згідно з п. 7 ч. 2 та ч. 1 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, що має застосовуватись з метою досягнення дієвості цього провадження.
Так, загальні правила застосування будь-якого із заходів забезпечення кримінального провадження встановлені статтею 132 КПК України.
Разом з тим, частиною 2 статті 171 КПК України встановлено, що в клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено, зокрема: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
У силу ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Положенням ч. 3 ст. 170 КПК України дозволяється накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів лише на майно за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України закріплено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
При цьому, слідчий суддя вважає необґрунтованими доводи клопотання про накладення арешту саме з метою збереження речових доказів, так як слідчим ані у клопотанні про накладення арешту, ані у постанові про визнання речовими доказами, не доведено, за якими саме ознаками вказане майно віднесено до речових доказів у кримінальному провадженні № № 0000012 від 10.01.2020, яке здійснюється за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, в рамках якого подане клопотання.
Враховуючи наведене, а також беручи до уваги, що слідчим не доведено, що зазначене вилучене майно, відповідає критеріям ст. 98 КПК України у кримінальному провадженні та, як наслідок, може бути використано як доказ у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для накладення арешту, в зв`язку з чим у задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст.131,132,170-173, 395 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :

в задоволенні клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя: